[3] 65 



ješka iz samoga bjelutka i od ovoga do najčvršće 

 ilovače. Sastavine šljunka su sad samo kršje čistoga bjelutka,. 

 sad samo kršje vapna, sad kršje iz obojega skupa. I pijesak 

 je mjestimice čist od bjelutka, sad je ilovačan, sad manje više va- 

 pnovit. Mast se mijenja od sasvim čiste do smeđastožute i žuto 

 smeđastocrvene, kadkada vidi se to na jednoj vrsti, kadkada na 

 više vrsta, vrlo često samo na komade, a to i u šljunku i pi- 

 jesku i ilovači". (1. c. 7. pag. 103, i 104.). 



„Brdo Bilo (Bijela) istočno od Bjelovara ne sastoji u svom 

 temelju iz kristaličnoga ili sekundarnoga kamenja, već samo iz 

 mladotercijarnih tvorevina, iz kongerijskih naslaga, belveder- 

 skoga šljunka i prapora; ovaj zadnji postaje prama NO. i SW. 

 sve pretežniji, dok napokon ne prevlada. Po dnu dolina dolazi 

 dolinski prapor, a mjestimice živi pijesak, skupljen u bre- 

 žuljke sve do trideset stopa visine" (1. c. 8. pag. 79.). 



Osobito raširen dolazi pijesak kod nas u predjelu, koji 

 zovemo Podravina. Tu se on nalazi kao čist pijesak, a zaprema 

 sav prostor počam od Novigrada preko Gjurgjevca sve do Špisić- 

 Bukovice kod Virovitice. 



Kod Osijeka dolazi na površini prapor, a ispod njega 

 pijesak. 



Sastav pijesaka. 



Rude u ovim pijescima opredijeljene su po svim modernim 

 mikropetrografskim zakonima, što ih do danas poznajemo. 



Trnje kod Zagreba. 



Na lijevoj obali Save kod Trnja nalazimo sitno zrni pi- 

 jesak sivosmeđe boje. Prostim okom vidimo, da sastoji od 

 kremena, tu i tamo od kojega listića bijeloga tinjca, te 

 ugljevite tvari. Istraživanjem pod mikroskopom našlo se 

 još vapnenca, dolomita, granata, amfibola, epidota, 

 zoisita, andaluzita, kloritoida, anatasa, distena, 

 rutila, turmalina, cirkona i titanita. 



Između svih ruda najčešće dolazi kremen te vapne- 

 nac i dolomit. Veličina kremena iznosi 0*375 X 025 r 

 0-12 X 0-19, 0-13 X 0-16, 0-19 X 010 mm.; veličina pak vap- 



Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. 5 



