80 



Vouk, V., Über eigenartige Pneumathoden an dem Stamme von 

 Begonia vitifolia Schott. Ber. d. d. bot. Ges. 1912. 30, 257—262., 1 tabla. 



Stabljici vrste Begonia vitifolia Schott, kojoj je domovima Brazilija, 

 manjkaju na sekundarnoj kožnoj tkanini tipične lenticele, pa na njihovu 

 mjestu, kako je pisac nastojao pokazati, fungiraju kao aparati za pro- 

 zračivanje osobiti organi, sastavljeni od primarne tkanine. 



Kako je anatomsko istraživanje pokazalo, ove su pneumatode ka- 

 rakterizovane 1. osobitim prozračnim epitelom, t. j. epidermidom nježnih 

 zidova sa jedva primjetljivom kutikulom, 2. pucima, koje imadu slabo ili 

 nikako razvitu šupljinu za disanje, pa mogu biti i tiloidno začepljene, 3. 

 asimilatornom tkaninom sa slabo razvitim intercelularnim sustavom. 



Prema rečenome ove nam pneumatode predstavljaju osobiti tip, gdje 

 se izmjena plinova osim kroz puci zbiva pretežno epidezmoidalim putem 

 kroz t. zv. prozračni epitel. Dr. Aurel Forenbacher. 



Jävorka, S., Az Erysimum erysimoides (L.) Fritsch csoportröl. 

 (Ueber die Gruppe Erysimum erysimoides (L.) Fritsch). Magyar bot. 

 Lapok (Ungarische bot. Blätter). 1912. XI. p. 20—35, 1 tabla. 



U ovu rpu ubraja autor: 1. Erysimum erysimoides (L.) Fritsch 1907. 

 Raširen i običan u Ugarskoj i Donjoj Austriji. 2. E. pallidiflorum (Szepli- 

 geti) in herb. Musei nationalis hungarici, in schedis pro varietate E. odo- 

 rati. Dolazeći uz srednji tok Dunava u Ugarskoj dobro je karakterizovan 

 cvjetnom bojom, ranom cvatnjom i dugim mahunama. 3. E. Wittmanni 

 Zaw. 1835. je stanovnik otvorenih vapnenih stijena sjevernih Karpata, gdje 

 većinom najprije spomenuta vrsta manjka. U Bukovini ne dolazi! 4. E. 

 Czetzianum Schur 1866. Endemski u Karpatima. 5. E. Baum garte nianum 

 Schur 1865. (Syn. E. transsilvanicum Schur). U transilvanskim Alpama od 

 700—1800 m. 6. E. carniolicum Dolliner 1827. Dolhzi u Štajerskoj, Istri (Vela 

 Učka), Hrvatskoj (Oštre, Kalnik, neki Velebitski vrhovi, Gola Plješevica) 

 Dalmaciji i Bosni. 



Diagnoze su latinski pisane. Prijelazi i razlike ovih 6 vrsta detaljno 

 se tumače. Tabla prikazuje razne oblike lišća te najčešće oblike pestića 

 i njuški. Dr. Aurel Forenbachcr. 



