[7] 89 



na dulje razmake prekinute. Na nekim mjestima bilo je busenje 

 od Najas minor prekrito kao kakvim oblakom, u kojem se iz 

 bliza prepoznaje rahla zelenkasto žuta u vodi lebdeća rasa od 

 Lemna trisulca L., koja se i formom stabljike i načinom života 

 razlikuje od prije navedenih dviju vrsta (Spirodela polyrrhiza i 

 Lemna minor). Njezina stabljika ne pliva na površini vode, već 

 uronjena lebdi u vodi. Budući prima hranu iz vode čitavom 

 površinom tijela, to joj se i nije razvilo mnogobrojno korijenje, 

 već se razvio samo jedan jedini korijenčić, koji strši u vodu 

 poput čekinje. Po tri se primjerka srastu u rpu u obliku križa, 

 a više ovakovih križeva čine rahlu mrežastu rasu. Lemna tri- 

 sulca nalazi se skoro u svim mlakama u velikoj množini, a 

 ispunja vodu osobito u grabama od dna pa do površine. 



Sitni račići i druge sitne životinjice hrane i preko svoje 

 volje, svojim sitnim tjelešcima jednu insektivornu biljku, koja 

 je u mlaki dosta obična, a to je Utricularia vulgaris L. Intere- 

 santna ta bilina naraste u toj mlaki do 60 cm duljine, a često 

 je zapletena u klupko sa Lemna trisulca L. i Spirogyra com- 

 munis Ktz., te Zygnema cruciatum. Lišće imade razdijeljenu plojku 

 na brojne nitaste krpice. Najzanimljiviji su mnogobrojni maleni 

 mjehurići, koji su se na listu među nitastim krpicama poredali. 

 Ovi mjehurići bili su prije smatrani za aparat, kojim bi se imala 

 biljka u vodi u lebdećem stanju podržavati. 



Darwin, koji je pomno proučio vrstu Utricularia neglecta, 

 pokazao je, da oni mjehurići nijesu ništa drugo, nego organ 

 zgodno udešen za hvatanje sitnih vodenih životinja. 



Od roda Potamogeton našao sam u mlakama vrst Potamo- 

 geton crispus L. u društvu s ostalim biljem. Na stabljikama bile 

 su pričvršćene cjevaste kućice nekoje vrste vodenog moljca (Phry- 

 ganidae), a bilo ih je toliko, da se stabljika do dna svinula. 



Rijeka Čazma je na Potamogetonima nešto bogatija. Našao 

 sam osim P. crispus L. još vrstu P. natans L. s uskom niz pe- 

 teljku silazećom lisnom bazom. Potamogeton natans pridružio 

 se je kao treći član prije spomenutoj obalnoj pruzi, koju čine: 

 do obale Marsilia quadrifolia, dalje u rijeci Najas marina, a 

 Potamogeton natans dopire najdalje u vodu, na plićim mjestima 

 i u samoj sredini rijeke. 



Rjeđi je Potamogeton lucens L., koji dolazi uz obalu, mje- 

 stimice sam, a mjestimice u društvu sa P. crispus ili P. natans. 



