98 [16] 



sladora u krvi, tad biva glikogen obratno pretvoren iz jetara i 

 muskulature u slador. Jetra prema tome održavaju i kontrolišu 

 pravu količinu sladora u krvi i po svoj prilici bez utjecaja ner- 

 vnog sistema; jetra, krvi ostali organi stvaraju fiziologijsko je- 

 dinstvo svojom uzajamnom vezom i radom. 



B. Još jasnije se vidi jedinstvenost organizma u morfo- 

 logiji. 



Ako se kakvom organizmu jedan dio odsiječe, tad on 

 stvara sebi na mjestu odsječenog nov dio sličan starom. Pro- 

 tozoi regenerišu polovicu svog tijela, ili iz samog djelića ako je 

 nucleus u tom djeliću, izraste cio organizam. Coelenterata, na pr. 

 hidroidi regenerišu glavicu ili stabljiku; dalje su u stanju da 

 ako im se polarnost okrene da opet iz protivnog pola regene- 

 rišu svoju glavu, tentakle etc. Glista može ponoviti glavu ili 

 rep ; ako se spreda glava a otrag rep odsiječe, to iz sva tri 

 dijela izraste po jedna manja glista. Planarije se mogu rasjeći 

 u 9 poprečnih dijelova, i svi ovi dijelovi regenerišu cijele ži- 

 votinje (Loeb, Morgan). 



Kod kičmenjaka je velika moć regeneracije još kod daž- 

 devnjaka; oni mogu regenerisati noge i rep. Sta više dažde- 

 vnjak je u stanju iz noge, koja je odsječena i kojoj su prsti 

 odrezani a komadić te noge transplantiran u kožu (recimo iz- 

 među nogu) regenerisati cijelu nogu. Tad ima ta životinja pet 

 nogu, jer uz tri normalne netaknute, regeneriše odrezana četvrta 

 a peta izraste iz transplantiranog odreska. Ova činjenica po- 

 kazuje, da ne samo organizam kao takav, nego da i sami 

 organi imaju svoju cjelinu, koju samodiferenciranjem posti- 

 zavaju. 



C. U ontogenezi se još jasnije vidi morfologijska jedin- 

 stvenost. Uzmimo za primjer morskog ježa. 



Kad jaje morskog ježa bude oplođeno, ono se počne bra- 

 zdati u dva, četiri, osam, šesnaest i t. d. dijelova ili kako se 

 ti dijelovi zovu, blastomere. Jaje morskog ježa može se umjetno 

 rastaviti u pojedine blastomere, tako u dvije, četiri, osam, šes- 

 naest i t. d. blastomera. To rastavljanje može se postići ili svi- 

 lenim končićem ili trešenjem posude, u kojoj se klice nalaze 

 ili se može izazvati time, što se u morsku vodu dometnu neke 

 izvjesne kemijske substance, koje izazovu raspadanje klica u 

 pojedine blastomere. 



