[13] • 99 



Kad se blastomere rastave, mogli bismo očekivati, da će 

 pojedine blastomere, dakle polovina, četvrtina, osmina ili šes- 

 naestina jajeta prvotne cjeline, dati polovinu, četvrtinu, osminu 

 ili šesnaestinu organizma a ne cio organizam. Međutim to ne 

 biva. Pojedine blastomere ne daju polovinu, četvrtinu osminu 

 ili šesnaestinu organizma nego cio organizam, cjelu larvu, cio 

 pluteus, samo proporcionalno manji. To dijeljenje i rastavljanje 

 u pojedine blastomere može se do nekih granica nastaviti, a 

 da se ta sposobnost razvijanja cjelina iz djelića ili stvaranja 

 morfologijskog jedinstva ne okrnji. 



Promatrajmo sada unutrašnju shodnost malo op- 

 širnije. 



A. Svaki organ ima shodnu građu, koja ga osposobljava 

 za izvjestan rad. Na pr. u dugim su kostima poredane koštane 

 gredice u pravcu najjačeg tlaka i vlaka; unutrašnja površina 

 kopita ima lamelarnu građu, da se omogući što jači vez sa 

 kožom. Spiralne trake stoje u traheama tako, da bi one mogle 

 što veću elastičnost imati. Halace u ptičjem jajetu omogućuju, 

 da embrion ostane u visećem položaju. Mnogi spermatozoi u 

 amfibija imaju složenu građu, da olakšaju prodiranje u jaja. Ovo 

 su sve slučajevi strukturalne svrhovitosti. 



B. Funkcionalna svrhovitost obuhvata poznatu 

 sposobnost mnogih aktivnih organa, naročito žlijezda i mišića, 

 da bivaju upotrebom i vježbom jači a neupotrebom slabiji. 

 Rouxje formulisao za taj pojav dva zakona, koji glase: 1. Jača 

 funkcija povećava organ samo u onim dimenzijama, u koliko 

 jaču funkciju vrše; 2. jača funkcija mijenja kvalitativni sastav 

 organa, a njegovu specifičnu djelatnost umnožava. Poznati su 

 primjeri, da mišice zbog upotrebe rastu u dvije dimenzije, po- 

 staju deblje. Ako se jedan bubreg isječe, to drugi, vršeći funk- 

 ciju za oba bubrega, postaje jači i voluminozniji. Koža pod 

 utjecajem trenja postaje deblja, nastaju žuljevi. Amo idu i raz- 

 lični oblici ekstremiteta (konjska noga za bijeg sa 3. produže- 

 nim prstom, noga za kopanje u krtice; noga za skakanje u 

 kengurua). Dalje mišićavi želudac u krokodila i ptica etc. 



C. Refleksivna i instinktivna svrhovitost obu- 

 hvata sve one reflekse i instinkte, pokretne mehanizme, tro- 

 pizme, koji pod utjecajem različnih draži vanjskog svijeta, (svje- 

 tlosti, temperature, teže etc.) ili dosad nepoznatih unutrašnjih 



Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. o 



