130 [2] 



Ipak je sve to, što se tjelesno izgrađuje primljeno naslije- 

 đem od roditelja. I makar da na pr. kod čovjeka izraste mla- 

 diću brada tek oko dvadesete godine, sve je to primio kao 

 baštinu od otca, jer se je kasnije otkrivenim zakonom naslijeđa 

 ili hereditacije (Darwin) i potanjim proučanjem iste (kao za- 

 koni o homotopnoj i homohronoj hereditaciji [Haeckel]) utvr- 

 dilo, da se organizacija svake vrsti prenosi, prebaštinjuje, ne 

 samo na cijeli život potomka, nego i na sve nebrojene buduće 

 generacije. I tako može po tome netko tek u starosti zadobiti 

 kakovu bolest, kojoj je osnovu ipak i u tom slučaju od otca 

 naslijedio. Ili se može kakav karakter i prekoračivši jednu ge- 

 raciju pojaviti tek kod unuka. — Prema svemu tome, ako se i 

 spolni organi pojavljuju u zametku tek nešto kasnije, osnova 

 je ipak od početka tu, i ne ima razloga uzeti, da se ta osnova 

 za stalni spol nije također baštinila, t. j. i ona se je već nala- 

 zila u jajetu. 



I sam Darwin je već to ovako shvaćao, te je u svojem 

 djelu „Das Variiren der Thiere und Pflanzen im Zu- 

 stande der Domestication 1868." u onim poglavljima, 

 koja rade o naslijeđu, izrekao, da se t. zv. sekundarni sexu- 

 alni karakteri moraju nalaziti u latentnom stanju i kod protiv- 

 nog spola, i time je problem hereditacije i sexualiteta doveo u 

 bliži snošaj. 



Sekundarni sexualni karakteri to su oni, koji čine razliku 

 između obiju spolova iste vrsti. Neki naime vanjski znakovi, 

 koji osim samih spolnih žlijezda i genitalia označuju spol, kao 

 na pr. ostruga u Kokota, rogovlje kod Jelena, dulje i gušće 

 dlake na vratu Lava, ili na pr. evo brada kod čovjeka i t. d. 

 Darwin je došao do uvjerenja, da u mnogim ili vjerojatno 

 u svim slučajevima, mora da krije jedan spol u sebi u laten- 

 tnom stanju sekundarne sexualne karaktere i onoga drugoga 

 spola. Kao dokaze za to navodi, da kod Kokoši, Fazana, Trčke, 

 Patke i t. d. ženkama, osobito kad prestaju sexualno funkcio- 

 nirati ili kad ostare, izraste stanovito perje, koje inače pripada 

 samo mužjaku. Zatim da je kod dviju vrsti Jelena konstatirano, 

 da ženkama može izrasti pod starost rogovlje i t. d. Pak evo 

 i kod istih ljudi možemo nešto sličnoga motriti. Zar starijim 

 ženama ne izbijaju jače brkovi? 



