132 [4J 



dvostrukim determinantima, muškim i ženskim, i to ne samo za 

 sekundarne sexualne karaktere, nego i za primarne. 



Prema tome bi dakle pitanje glede determinacije spola 

 ovako glasilo: U koje doba i kroz koje faktore bude jedna od 

 obiju u kličnoj plasmi se nalazećih osnova aktivirana? Što se 

 tiče vremena to mogu uopće postojati samo tri mogućnosti. 

 Spol biva određen još prije oplodnje, dakle progamna de- 

 terminacija, ili kroz samu oplodnju: syngamna deter- 

 minacija, ili napokon tek iza oplodnje, što bismo mogli pro- 

 zvati epigamnom determinacijom. 



U prilog progamnog određenja spola govorila bi činjenica, 

 da kod nekojih životinja, kao kod jednog Annelida naime Di- 

 nophilusa, zatim kod Rotatoria i Phylloxere dolaze već u ova- 

 riju dvije vrsti jaja; veća iz kojih se razvijaju ženke i manja, 

 iz kojih budu mužjaci. Za syngamno određenje govorili bi od- 

 nošaji kod Pčele (Apis mellifica), kod koje nastaju iz oplođe- 

 nih jaja ženke a iz neoplođenih mužjaci. U prilog epigamnog 

 određenja spola ne govori ništa. 



Međutim si je već Mendl postavio pitanje: ne postoji li 

 kod određivanja spolova nešto sličnoga kao kod cijepanja osnova 

 za druge različite u jednom hybridu sakupljene karaktere. Po- 

 slije ponovnog otkrića Mendel-o vih zakona došao je na istu 

 misao Castle. Castle je stao (1903.) prispodabljati herma- 

 phrodite sa životinjama, koje su šaroliko bojađisane, a diocične, 

 naime latentno hermaphroditne organisme, sa jednobojnima, sa 

 takovim heterozygotima, koji samo jedno obilježje, naime do- 

 minantno, izvana pokazuju, te je očekivao, da će dobiti slična 

 razmjerja kao kod boja. Tako naime kao što poput mozaika 

 bojadisani neki Miševi, Leptiri i Kokoši mozaik-gamete produ- 

 ciraju, u kojima su obje osnove korelativno jedna na drugu 

 vezane, isto tako kao što kod jednobojnih hybrida cijepanje 

 nastupa, te dobivamo čiste D- i čiste R- (naime dominantne i 

 recessivne) gamete, tako si predstavlja Castle, da i herma- 

 phrodit mozaik-gamete (cf „sex-mosaic") producira, dočim 

 kod diocičnih forma ili gonochorista do cijepanja čistih tf- i 

 9-gameta dolazi. Po tome bi imali kod potonjih po zakonu 

 cijepanja (t. zv. Mendel-ov „Spaltungsgesetz") četiri vrsti spol- 

 nih stanica. 



Jaja: tf i 9 



Spermatozoidi : cf i Q 



