[11] 139 



a u onoj drugoj gameti, koja ima osnovu za bijelu boju, bijelo. 

 U istinu se to dakako na chromosomima ne vidi, to je samo 

 jedna suposicija, ali mi si ih na slici napose označujemo, samo 

 da ih uzmognemo bolje pridržati u očima. Oplodimo dakle (da- 

 kako na umjetan način, kao što je to i Mendel činio) jaje, 

 koje potiče od crvene odlike sa spermatozoidom od bijele od- 

 like (ili vice versa); chromosomi jedne i druge gamete će se 

 sastati u jednom zajedničkom nucleusu oplođenog jajeta ili Zy- 

 gote, a ova će evo po tome opet zadobiti normalan broj Chro- 

 mosoma (8). Među ovima je ali i onaj sa crvenom osnovom i 

 onaj sa bijelom. (Vidi tablu I.) 



Oplođeno jaje ili zygota opetovano se puta dalje dijeli, 

 dok se ne raspadne u mnogobrojne stanice — blastomere; a 

 najposlije se iz tih blastomera izgradi zametak, novi individuum, 

 dotične vrsti. Sva ta dijeljenja su obična, aequationa. I najpo- 

 slije kad se razvija već i cvijet stupaju u akciju dotični deter- 

 minanti, koji određuju boju. U jednom slučaju mogu se oba 

 determinanta i onaj od oca i onaj od matere, aktivirati te daju 

 neku mješavinu (primjer: Mirabilis Jalapa), u drugom pak slu- 

 čaju može da dođe samo jedna osnova do vidljivog izražaja i 

 određuje sama boju, dočim bude ona druga — obično bijela — 

 posve prikrivena. Odatle eno po Mendel-u i pravilo dominan- 

 čije. To je tako u prvoj generaciji križanaca. 



Ako pak ovakove hybride dalje međusobno križamo, to 

 kod dozrijevanja njihovih spolnih stanica, za reductionog dije- 

 ljenja, gdje se čitavi chromosomi razilaze, raziđu uvijek oni 

 chromosomi, koji sadržavaju antagonističke osnove, i tako do- 

 bijemo dvije vrsti jaja i dvije vrsti spermatozoida. Kod same 

 oplodnje mogu se sad sastati : ono jaje sa crvenom osnovom 

 (ili kako se danas običaje prozvati sa posve neodređenim ime- 

 nom : faktorom) sa isto takovim spermatozoidom, ili pak sa 

 onakovim, koji ima u sebi faktor za bijelu boju (ili dakako vice 

 versa). I tako uopće ne samo da možemo, nego po matematič- 

 kim zakonima kombinacija moramo dobiti četiri razna slučaja, 

 ali crvena i bijela boja moraju da dođu u dva puta toliko slu- 

 čajeva skupa, kao crvena sa crvenom, ili bijela sa bijelom (kako 

 nam to slika 1. najbolje razjašnjuje). 



I eno : ne slažu li se Mendel-ovi zakoni križanja baš pot- 

 punoma sa svim onim, što nam je poznato o dijeljenju stanica 



