[19] U7 



dvije (nu stanično tijelo je na slici izostavljeno, jer nas ovdje 

 poglavito zanimaju samo nucleusi). To su dakle već nucleusi 

 spermatozoida. Isti se sastaju sa jajetom — četvrti stupac (i 

 tu je prikazan samo nucleus od jajeta). Peti stupac nam napo- 

 kon predočuje oplođena jaja — Zygote, koje dobivaju opet 

 potpuni broj chromosoma, ali ipak ne uvijek jednako, nego 

 već prema tome, sa kakovim spermatozoidom su bila jaja oplo- 

 đena. Uslijed toga baš i proizlaze dvije razne vrsti zygota; iz 

 jednih budu mužjaci, a iz drugih ženke, kako je to na kraju 

 označeno, gdje je ujedno označen i potpuni broj chromosoma 

 (na slikama je radi jednostavnosti taj broj manji). Anasa pret- 

 stavlja ovdje Protenor-typus. 



Kod mnogih životinja dolaze mužjaci i ženke u prilično 

 jednakom broju individua. S druge strane pak evo činjenice, 

 da se spermatozoidi pojavljaju u dvim vrstima. Koje dakle 

 čudo, da se je to kušalo dovesti u kauzalni sklad, te se je ro- 

 dila misao, da se prva činjenica sa potonjom kao uzrokom tu- 

 mači. 



Me. Clung je već god. 1903. prvi iznio hypothesu, da 

 jedna od onih dviju vrsti spermatozoida kod oplodnje muški 

 spol određuje, a drugi ženski. Napose je X-chromosom 

 označio za determinanta muškoga spola. Ovaj nazor Me. 

 Clunga, da spol odvisi o određenoj vrsti spermatozoida, 

 bude i od drugih istraživaoca prihvaćen, samo da su poslije 

 odredili, da je X-chromosom zapravo determinant za žen- 

 ski spol. 



Osobite zasluge na tom polju stekoše si nadalje E. Wil- 

 son i Miss Stevens. Oboje dokazaše, da se jaja, iz kojih 

 se razvijaju mužjaci i ženke razno ponašaju prema tome, da li 

 budu oplođena sa spermatozoidima jednakog ili nejednakog 

 broja chromosoma. Kod Insecta, koje su oni istražili (He- 

 miptera i Coleoptera) i koji pripadaju prvome typusu, 

 mogoše se muški individui od ženskih razliko- 

 vati time, da su im somatički (diploidni) nucleusi 

 bili od raznog broja chromosoma sastavljeni, i to 

 u muškom spolu za jedan Chromosom manje. Muški 

 spol imade samo jedan X-chromosom, dočim ih ženka ima dva. 

 Dakle c f==X; 9 = XX. Ili kako Bateso n veli: jedna dosis 

 X-a određuje muški spol, a dvije dose ženski. 



Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. 1 1 



