157 



Degen, A. v., Brassica armoracioides Czern. Fiume mellett. 

 Brassica armoracioides Czern. bei Fiume. Magyar Botanikai Lapok 

 (Ungarische Botanische Blätter) 1912. XI, 80. 



Ovaj u mnoge evropske luke uneseni korov našao je autor početkom 

 kolovoza 1910. uzduž željezničke pruge kod Rijeke. 



Dr. Aurcl Forenbacher. 



Gross, L., Zur Flora Dalmatiens. Magyar Botanikai Lapok (Un- 

 garische Bot. Blätter) 1912. XI, 274-275. 



Za Allium Ampeloprasum L. var. lussinensc Har. navode se kao novo 

 stanište makije krševite obale južno od Šibenika, a za vrstu Antirrhinum 

 tortuosum Bose, koja bi imala biti nova za Dalmaciju, zidovi kod splitskog 

 morskog kupališta, Dioklecijanova palača, zidovi u Dubrovniku, Zatonu 

 (Malfi) i Ercegnovom. Melica pieta K. Koch sa Lapada kod Dubrovnika 

 je također nova za Dalmaciju. 



Dr. Aure l Forenbacher. 



Degen, A. v., Deschampsia (Aira) media (Gonan) R. S. in Kro- 

 atien. Magyar Botanikai Lapok (Ungarische Botanische Blätter) 1912. XI, 280. 



Autor je otkrio gore spomenutu travu na Oštarijskom polju. Ista je 

 za floru Hrvatske nova, pa je dosele iz naše monarhije bila poznata samo 

 iz Dalmacije (Petrovo polje kod Drniša, podnožje Promine i Svilaje), 

 Bosne i Hercegovine. 



Dr. Aurel Forenbacher. 



Adamović L. : Biljnogeografske formacije zagorskih kra- 

 jeva Dalmacije, Bosne, Hercegovine i Crne Gore. 1. Dio. Ve- 

 getacionske formacije nizina, b rež uljaka i nižih brda. Rad 

 Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti 1912. 193, 1—104. 



U „Radu" Jugoslavenske akademije knjizi 188. opisao je autor biljno- 

 geografske formacije zimzelenoga pojasa dinarskih zemalja, među 

 koje vrsta Dalmaciju, Bosnu, Hercegovinu i Crnu Goru, a ovim nam svo- 

 jim radom podaje opis vegetacionih formacija nizina, brežuljaka i nižih 

 brda zagorskih krajeva dinarskih zemalja. 



U uvodu iznosi nam kratku oznaku visinske podjele vegetacije di- 

 narskih zemalja na temelju svojih istraživanja, i to zasebno za sredozemne, 

 a zasebno za srodnjejevropske vegetacionske krajeve. 



Kao visinske pojase sredozemne vegetacionske oblasti ističe: I. zim- 

 zeleni pojas, II. mješoviti pojas, III. podgorski pojas, IV. gorski ili brdski 

 pojas, V. predalpinski pojas, VI. subalpinski pojas, VII. alpinski ili pla- 

 ninski pojas. 



Kao visinske pojase srednjo-jevropske vegetacionske oblasti spo- 

 minje: I. pojas nizine, II. pojas brežuljaka ili župni stepen, III. podgorski 

 pojas, IV. gorski ili brdski pojas, V. predalpinski pojas, VI. subalpinski i 

 VII. alpinski pojas. 



Među vegetacionskim formacijama nizina, brežuljaka i nižih brda 

 ističu se: a) formacije drveća (1. jasenova mješovita šuma, 2. hrastove 



