[25] 167 



lima su jako redukovane; ta je promjena tako nastala, da je 

 kukuljica bila kroz 60 sati držana u temperaturi od 36° do 

 o7°C a zatim 6 — 7 dana pri normalnoj temperaturi, prije nego 

 što se leptir razvio. Naprotiv niska temperatura proizvodi 

 mrke boje; boja leptira postaje tamnija; bijele pjegice po- 

 staju crvenkastima, što se osobito vidi s donje strane. Ova pro- 

 mjena postigla se tako, da je kukuljica ležala 33 dana u lede- 

 nom kovčežiću, 5 dana u podrumu (-\-13°C) i 9 dana u sobnoj 

 temperaturi. 



Ovakih primjera imamo mnogo (eksperimenti Standfussa, 

 Fischera, Merifielda, grofice von Linden). 



Množina heterodromnih regulacija je veća nego homodro- 

 mnih; većina vanjskih faktora proizvodi heterodromne regula- 

 cije, što je razumljivo, jer je organizam i suviše složen a da bi 

 faktori mogli proizvesti jednostavne, istoimene promjene. 



Organizam u svojoj složenosti biva vanjskim faktorima 

 kao sistem poremećen i to poremećenje obično obuhvata više 

 faktora, koji nisu slični i iste prirode kao i uzrok promjene. 

 Zato i regulacija nije većinom iste prirode, homeodromna kao 

 faktor, uzrok promjene. 



U biologijsku regulaciju računamo mi ono ekvilibriranje 

 u životu neke organske vrste, koje postaje uslijed suvišnog 

 stvaranja genitalnih produkata a koje radi ograničenosti pro- 

 stora i životnih pogodaba izaziva borbu za život. Ta borba 

 djeluje u tom pravcu, da manje prilagođene jedinice prema 

 vanjskim pogodbama egzistencije uginu a time djeluje i na stva- 

 ranje vrsta iz odlika. 



To je ukratko rečeno teorija selekcije. 



Selekcija reguliše egzistenciju organizama i djeluje, da oni, 

 koji svagdanjim prilikama više odgovaraju, ostanu na životu a 

 ostali da uginu. Ono utječe i na stvaranje t. zv. pasivnih adap- 

 tacija i ako sve pasivne adaptacije, kako ih darviniste obično 

 shvataju, ne postaju selekcijom. 



Dalje mislimo, da selekcija djeluje i na stvaranje i posta- 

 nak sekundarnih seksualnih karaktera. 



IV. 



Promotrili smo četiri vrste regulacije, formativnu, en- 

 dogenu, eksogenu i biologijsku. Za prve tri vrste uzeli 



