Pijesak u Hrvatskoj. 



Napisao f Franjo Kučan. 



(Nastavak). 



b) Pijesak iz Josipova rova u stropu (hangend). 



Pijesak je ovaj dobiven kao i prijašnji iz istoga rova, 

 samo u višem sloju. Pijesak je taj sitnozrn i pepeljast o- 

 sive boje, đake sasvim oprečne od pređašnjega. Prostim okom 

 opažamo listove bijeloga tinjca, kako se ističu svojim bli- 

 stanjem. Motrenjem pak pod mikroskopom našao sam kremen, 

 vapnenac, glinena c, epidot, granat, muskovit, bio- 

 tit, klorit, apatit, amfibol, coisit, klinocoisit, rutil, 

 titanit, disten, anatas, cirkon, turmalin i ugljevitu 

 tvar. 



Kremen kao svuda tako je i ovdje obilno zastupan. Ne- 

 pravilna zrna odlikuju se svojom bezbojnošću, te malim lomom 

 svijetla. U gdjekojim zrnima nalazimo mjehuričaste uklopke sa 

 vrlo živahno titrajućim libelama. Veličina mjerenih zrna iznosi 

 0-14 X 0-21, 0-095 X 0135, 0-10 X 0*18, 0-11 x 0'23 mm. 



Vapnenac dolazi u znatnoj količini. On nadmašuje mno- 

 žinom prijašnji pijesak. To su nepravilna zrna, bezbojna pa 

 siva, jakog loma i dvoloma svijetla. Naći je i takovih sa sra- 

 slačkim lamelama smjerom — -\ R. Od mjerenih zrna dolaze 

 ove veličine: 0*08 X 0'10, 0-14 X 0*16, 0*10 X 0-14, 006 -f 0-09, 

 0-11 X 0-155, 013X0-14 mm. 



Glinenac se razvio kao plagioklas i mikroklin. 

 Plagioklas dolazi u nepravilnim, stupolikim pločicama, koje su u 

 običnom svijetlu bezbojne, te jačeg loma od balzama. Od sra- 

 slaca vidimo, da su se razvili polisintetski po albitnom zakonu, 

 čije je potamnjenje iznosilo na jednu i drugu stranu 6° — 7°. 

 Mikroklin se nalazi u istom obliku kao i plagioklas, no razli- 

 kuje se od njega po svojoj mrežolikoj strukturi. On je bez- 

 bojan, no vidjeti je, kako se uvukla organska tvar u pojedine 

 partije, tada je na tim mjestima nešto mutna lica. Veličina jed- 



