216 



Haračićevom radnjom: ,,L' isola di Lussin" (1905) i dodatkom istoj u 

 29. programu nautičke škole u Lošinju. Trave je autoru revidirao prof. 

 Hackel u Beču, Hieracia mu je pregledao K. H. Zahn (Karlsruhe), a 

 Centaureae dr. Hayek u Beču. Školski savjetnik Steiner (Beč) odredio 

 je lišaje, a prof. Schiffner u Beču pregledao je mahove. Kako se Hru- 

 by-eva radnja osvrće i na niže kriptogame, to je napose sa toga gle- 

 dišta znatna. 



Kao dodatak navodi nam autor na kraju svoje radnje i neke za- 

 nimljive biljke za otok Sušak i školj Zabodacki. 



Dr. Aurel Forenbacher. 



Schiller I., Bericht über die botanischen Untersuchungen und 

 deren vorläufige Ergebnisse der III. Kreuzung S. M. S. „Najade" im 

 Sommer 1911. 



Österreichische Botanische Zeitschrift 1912. LXII, 359—368, 411—416 

 i 477—495. 



Vegetacione prilike Jadranskoga mora zahtijevale su u posljednjim 

 godinama sve silnije iscrpni studij, budući da su sjeverna mora sjajno 

 obrađena, pa su pri tom novo uvedene metode obećavale podati i na Ja- 

 dranu vrijedne rezultate. Austrijski botanici pozdraviše stoga s veseljem 

 uzajamno austrijsko-talijansko obrađivanje Jadranskoga mora. 



Da se Jadran po mogućnosti što temeljitije obradi, uzelo se je u 

 obzir ne samo plankton, već i bentos. Četiri puta u godini, t. j. od 15. 

 veljače, 15. svibnja, 15. kolovoza i 15. studenoga počevši mora „Najada" 

 kroz 21 dan ploviti uzduž već prije ustanovljenih profila, pa se pri tom 

 treba da istraži dolaženje u godišnjim dobima, horizontalno i vertikalno 

 razdijeljenje flore na dnu i one, što flotira. Kod potonje uvedena su i mo- 

 derna kvantitativna istraživanja. 



Istraživanje se je protezalo na čitavo Jadransko more izuzevši za- 

 ljev tršćanski i Kvarner, koji su već davno poznati. 



Isporedi li se sveukupna flora (bentos i plankton) Jadranskoga mora 

 sa onom napuljskoga zaljeva, to je ista bliže onoj Sjevernoga mora, dok 

 je flora napuljskoga zaljeva bliže atlantičkoj. 



Boravkom u Dubrovniku dana je prilika, da se istraži pećinasta 

 obala, koja se pokaza za vruće doba godišta relativno bogato obraštena. 



Istraživanje Palagruškog otočja također je zanimljivo, jer obara mi- 

 šljenje o općenom osiromašenju flore alga gornjih vodenih slojeva u ljetu. 



Jabuka (Pomo) ne razlikuje se svojom florom alga od one Palagruš- 

 kog otočja i ako se radi o pitanju utjecaja kamenog supstrata na kvali- 

 tativno i kvantitativno obraštenje algama, moći će se na oba ova otoka 

 upozoriti, koji pružaju nesumnjiv dokaz zato, da kameni supstrat nema 

 nikakvi utjecaj, dokle su samo životne prilike dane fizikalnim faktorima 

 vode jednake. „Alle für die Litoral- und Sublitoralzone von Pelagosa cha- 

 rakteristischen Algen finden sich nämlich auf Pomo und auch hier bringen 

 die nicht minder massenhaft entwickelten Kalkalgen einen charakteristi- 

 schen Zug in das Vegetationsbild hinein. Keine einzige der auf Pelagosa 

 beobachteten Kalkalgen fehlt auf Pomo". 



