226 



doprinijeli su, da „Vijesti" budu što izdašnije i bolje. Ja ću se u kratkim 

 potezima osvrnuti na oba dosad izašla svezka. 



Svezak I. za godinu 1910. U uvodu piše dr. Gorjanović, sada 

 predsjednik geološkog povjerenstva o historijatu povjerenstva, njegovoj 

 organizaciji po odborima, o sredstvima, kojima se povjerenstvo uzdržaje 

 te o izdavanju „Vijesti". 



Ferdo Koch izvješćuje o rezultatima svojih iztraživanja u Velebitu 

 i Lici. Ta iztraživanja kreću se u opsegu listova (1 : 75.000) : Knin — Er- 

 venik, Lapac — Kulen Vakuf, Gospić — Korenica, Karlobag — Jablanac, 

 Pag, te Senj — Otočac. U ovim je listovima sadržana čitava županija 

 Ličko-Krbavska, čija je geologija opisana u najkrupnijim potezima. Od po- 

 jedinih geoloških odsjeka ustanovio je Koch u ovom području: Karbon, Perm, 

 Trias, Juru, Kredu, Tercijar i Kvarter. Za svaku su od ovih perioda usta- 

 novljeni i fosili, koji ju karakterizuju — no njihov broj nije velik. Znatno 

 pomanjkanje fosilne faune i flore zapaža se u cijelom Velebitu i Lici. Po- 

 tanji rezultati Kochovih iztraživanja bit će objelodanjeni u geološkoj karti 

 Hrvatske-Slavonije, pak će biti prilike onda osvrnuti se pobliže na Ko- 

 chov rad. 



Dr. Gorjanović iznosi svoje bilješke o proučavanju lössa u Slavo- 

 niji i krša u okolišu Generalskog stola. Potanji rezultati tih iztraživanja 

 već su objelodanjeni i to onaj o lössu u „Izvještaju XI. internac. kongresa 

 u Stockholmu za god- 1910.", a onaj o kršu u „Vijestima geol. povjeren. 

 II.". U istoj svezci štampa dr. Gorjanović i dvije raspravice: a) Dva ful- 

 gurita (strijelne cijevi) iz živog pijeska u Podravini. Isti se fulguriti po- 

 tanje opisuju, a produkti su staljenja pijeska od dvaju trakova groma. 

 Raspravici pridodane su dvije fotografije, b) „O pitanju prisutnosti Homo 

 aurignacensis u Krapini". Referat o istoj temi štampan je po dru. Hadžiju 

 u 3. svezku „Glasnika" iz godišta XXIII. Ne smijem zaboraviti kratku bi- 

 lješku dra. Gorjanovića o „Arctomys marmotta Schreib, iz Krapine". To 

 su preostaci svizca, za kojeg se je već interesirao i dr. Schlosser, te ga 

 u jednoj svojoj raspravi naziva najstarijim preostatkom tog roda. Ovoj su 

 bilješci priložene fotografije dvaju donjih čeljusti spomenutog oblika. 



Ostali dio „Vijesti" zapremaju izvještaji „agrogeološke" i „geografske" 

 sekcije geološkog povjerenstva. Oba izvještaja potiču od predstojnika do- 

 tičnih sekcija. Prof. Šandor referira o svom agrogeološkom radu u oko- 

 lišu podravskih pijesaka te o nastojanjima oko proučavanja vriština na 

 Ličkom i Krbavskom polju. Gospodarske krugove zemlje valja osobito 

 upozoriti na taj rad, koji je našao pohvale i u krugovima stranih učenjaka. 

 Izvještaj geografske sekcije u ovoj svezci „Vijesti" kreće se lih oko nje- 

 nog osnutka i organizacije, pošto je sekcija kasno u godini utemeljena, 

 te bez ikakovih novčanih sredstava nije mogla poduzeti nikakov rad u 

 terenu. 



Svezak II. za godinu 1911. Osim izvještaja pojedinih sekcija, 

 koje su spomenute već u I. svezku „Vijesti" nalazimo u svezci II. još i 

 izvještaj speleološkog odbora, te posebni odsjek sa znanstvenim raspra- 

 vama, koje su izrađene u institutima, u koje zasjeca geološko povje- 

 renstvo. 



