Pijesak u Hrvatskoj. 



Napisao f Franjo Kučan. 



(Nastavak). 



e) Pijesak kod Eduardovog rova. 



Ovaj je pijesak blijedosive boje. Već običnim motrenjem 

 zapažamo bijele listiće muško vi ta, koji je u pijesku dosta 

 obilno zastupan. Pijesak je taj sitnozrn. Zrna nijesu sva jedno- 

 lične veličine, već su neka sitnija, a druga krupnija. U njem 

 dolazi kreme n, glinena c, vapnenac, muskovit, biotit, 

 epidot, granat, titanit, turmalin, disten, amfibol, 

 apatit, coisit, klinocoisit, rutil, cirkon, kloritoid 

 i organska tvar. 



K remen je stalan sastavni dio našega pijeska, a nala- 

 zimo ga u njemu vrlo mnogo. Gotovo uvijek su to nepravilna, 

 bezbojna zrna sa mjehurićastim uklopcima i pomičnim libelama. 

 Naći je katkada kao uklopak lece rutila, sa njihovom karakte- 

 rističnom žutom bojom. Veličina zrna iznosi 018 X 0*12, 

 0-14 X 0-11, 0-175 X 0-15, 0*135 X 0'225, 0-18 X 0*135 mm. 



Glinena c dolazi kao p 1 agi o klas. Pločasti su to 

 oblici, bezbojni, rijetko kada sivkasti. Kadkada je površina kod 

 nekojih puna mjehurićastih uklopaka (rastvorba?), te uklopaka 

 ledaca sa bojom poput akvamarina. Mjerenjem dobivene su ove 

 vrijednosti 0-14 X 0-13, 0-19 X 0*17, 0*11 X 0-17 mm. On je 

 veoma rijedak mineralni sastojak ovoga pijeska. 



Vapnenac je vrlo obilan, no nalazi se u manjoj mjeri 

 od kremena. Dolazi u bezbojnim, te sivim zrnima, koja se 

 ističu svojim velikim lomom i dvolom svjetla. Veličina pojedinih 

 zrna iznosi 0*135 X 0*14, 0*15 X 0*15 mm. 



Muskovit, koji smo vidjeli već prostim okom, da je bo- 

 gato zastupan u pijesku, opažamo i pod mikroskopom. On se 

 tu javlja u listovima bezbojne i zelenkastosive boje, čija veli- 



Glasnik hrv. prirodoslovnog društva. 17 



