Referati i književne obznane. 



Dvor. savj. prof. dr. Gorjanović-Kramberger: Život i kultura 

 diluvijalnoga čovjeka iz Krapine u Hrvatskoj. Sa 15 tabula. Djela Ju- 

 goslavenske akad. zn. i umj. Knjiga XXIII. Zagreb 1913. 



Naš neumorni istraživač diluvijalnoga čovjeka obdario je u društvu 

 s našom akademijom hrvatsku znanost ovom krasnom monografijom. 

 Pored vrlo iscrpne, bogato i lijepo ilustrirane obradbe svekolikog nađenog 

 kamenog oruđa krapinskog čovjeka, daje nam ilustri autor pregledno sliku 

 čitavog mileu-a u kome je krapinski čovjek živio, njegove somatičke od- 

 like kao i način njegova života i njegove običaje, u koliko se to iz osta- 

 taka zaključiti može. 



Glavna svrha ovog djela je prikaz industrije krapinskog čovjeka. 

 Tu je sve nađeno oruđe klasificirano i podrobno obrađeno te isporedeno 

 sa sličnim nalazima u stranom svijetu. „Inventar krapinskoga oruđa kazuje 

 nam u svojoj cijelosti t. zv. sitnu industriju, koja je načinjena ponajviše 

 od ulomaka većeg ili manjeg valuća" (str. 31.). Najobičnije je oruđe: stru- 

 gala i šiljci, te pripadaju t. zv. industriji mousterienskoj (s nekim izuzet- 

 cima), t. j. oruđe je jednostrano obrađivano. Krapinska se industrija više 

 naslanja na francusku stariju sitnu industriju, nego na srednjo-evropske 

 diluvijalne industrije. 



Govoreći o fauni, koja je okruživala u svoje vrijeme krapinskoga 

 čovjeka, opisuje i slika autor lubanju jednog spiljskog medvjeda, koja nosi 

 takve osobine, da je bilo nužno postaviti novu odliku: Ursus spelaeus var. 

 Krapinensis Gorj.-Kram. Ukupni karakter faune značajan je za stariji ho- 

 rizonat diluvija (osob. Rhinoceros Mercki var. Krapinensis Gorj.-Kramb. i 

 Elephas(?) antiquus) a ima se ubrojiti t. zv. „toploj fauni". 



Autor razlikuje s pravom dvije ljudske rase medu krapinskim osta- 

 cima: Homo primigenius var. Spyensis Gorj.-Kramb. i Homo primigenius 

 var. Krapinensis Gorj.-Kramb. Ipak pripada pretežni dio ostataka onoj 

 prvoj rasi. Obje te rase pripadaju neandertalskom tipu. Homo aurigna- 

 censis Hauseri je mlađi potomak neandertalskog tipa. 



Krapinska kamena kultura potrajala je jamačno više tisuća godina 

 (preko 8000), kako to autor iz debljine naslaga zaključuje, te ima jedin- 

 stveno lice. Brojna ognjišta, nađena među pojedinim naslagama, dokazuju 

 nam, da je krapinski pračovjek upotrebljavao vatru, a na temelju nalaza 

 karakterističnog štapića izvodi autor mišljenje, da je krapinski čovjek 

 pravio vatru pomoću trenja drvcima („Feuerquirl"). Fosilni ostaci živo- 

 tinja nađeni u krapinskoj pećini upućuju na to, da je taj diluvijalni čovjek 



