255 



amorfna supstanca, koja bauxit bojadiše — anhydrid. O množini ovog že- 

 ljeznoga spoja ovisi i boja sporogelita, a bez nje je sporogelit bijel. Dalje s 

 bavi autor pitanjem, odakle u bauxitima sporogelit? Brojnim kemijskim 

 analizama i mikroskopskim iztraživanjima našao je autor, da nam sporo- 

 gelit predleži već gotov u okolišnom kamenju naime u vapnencima i do- 

 domitima. U tu svrhu iztražio je pisac veliki broj preparata mikroskopski 

 i to preostataka u kiselinama netopivih od raznih vapnenaca i dolomita, 

 što ih je dr. Tucan dobio prigodom obradbe vapnenaca i dolomita hrv. 

 krša. Svi ti ostatci, kaže prof. Kišpatić, imadu znatnu množinu iste 

 supstance kao i naši bauxiti. Ovi preostatci dapače pokazuju iste reak- 

 cije i ista fizikalna i mineralna svojstva kao sporogeliti bauxita, pak je 

 taj preostatak kod vapnenaca redovno crvene boje, dok je kod dolomita 

 bijele. Posljedica toga je, da vapnenci kod površinske rastrošbe imadu 

 crvenu okorinu — terra rossa — dok dolomiti imadu takovu okorinu bi- 

 jelu vrlo rijetku crvenu. Da postoji bijela terra rossa, dokazao je dr. Tu- 

 can u svojoj prije spomenutoj radnji o terra rossi, pak je i razlogom 

 ova okolnost, što su bauxiti crveno i bijelo mrljasti. Iztraživanja mikro- 

 skopska terra — rosse dokazala su, da u njoj dolazi isto tako sporogelit 

 kao u vapnencima i bauxitima. Iz ovoga zaključuje pisac, da su bau- 

 xiti preostatci iza rastrošbe vapnenaca i dolomita, odnosno 

 kako kaže dr. Tucan u svojoj jur spomenutoj radnji o terra rossi: „dass 

 es zwischen terra rossa und dem Bauxit gar keinen Unter- 

 schied gibt, dass die terra rossa nach allen ihren physika- 

 lischen, chemischen und mineralogischen Eigentümlichkei- 

 ten mit dem Bauxit, vollkommen identisch ist. Bauxit ist die 

 ältere terra rossa und terra rossa ist der jüngere, rezente 

 Bauxit". 



U točkama 4., 5., 6. i 7. opisuje autor još ostale glavne sastojine 

 bauxita kao diaspor, hydrargillit, Si0 2 , Ti0 2 i Zr0 2 , dok u točki 8. 

 spominje i opisuje akcesorne minerale, koji su od važnosti, budući po- 

 kazuju svezu bauxita sa vapnencima i dolomitima, pak možemo reći, da 

 svi minerali što dolaze u bauxitima kao kremen, glinenac, musko- 

 vit, biotit, amfibol, glaukophan, granat, fluorit, epidot, kli- 

 nozoisot, disthen, staurolith, turmalin, korund, rutil, anatas 

 (dolazi samo u terra rossi), zirkon, hämatit, limonit, periklas,da 

 ti svi minerali dolaze, još uz neke druge i u vapnencima. Pošto ovi mi- 

 nerali ne dolaze u takovom habitusu kao u bauxitima, u nekojim krist. 

 silikatnom kamenju, to je izključeno, da su oni bilo kojim načinom nane- 

 seni u bauxite, kao niti u vapnence i dolomite, nego su oni u 

 njima authigeni. 



Konačno u 9. točki zaključuje autor svoja razmatranja i kaže: „Bauxit 

 ist also als angeschwemmter Rückstand von aufgelösten Kalken und Dolo- 

 miten zu betrachten. Die Hauptmasse besteht aus amorphen (kolloiden) 

 A1 2 3 , H 2 Ü (Sporogelit) mit untergeordnetem Diaspor und Hydrargillit, nebst 

 einigen charakteristischen akzessorischen Mineralien. Nur in einzelnen sel- 

 tenen Fällen wird die Menge von Diaspor und Hydrargillit etwas bedeu- 

 tender. Bauxit ist ein Gemenge von verschiedener Zusammensetzung, man 



