256 



kann also nicht von reinem oder unreinem Bauxit sprechen, man kann nur 

 in technischer Hinsicht von gutem oder schlechtem Bauxit reden". 



Josip Poljak. 



Koch: Izvještaj o detaljnom snimanju lista Karlobag — Jablanac. 

 Poljak: Izvještaj o detaljnom geološkom snimanju Karte Senj — Otočac. 

 (Külünlenyomat a magy. kir. Földtani intezet 1912 evi Jelenteseböl. Buda- 

 pest 1913). 



U ovom se izvještaju Koch ograničuje specijalno na proučavanje 

 zone raibler-naslaga te tercijara, u koliko je prisutan u opsegu njegove 

 karte. Raiblerske naslage motrio je Koch u prvom redu uz potok Jase- 

 novac od izvora te dolinama potoka Borovca i Krpanovca. Najšira je ta 

 zona u okolišu kraja „Vodena mlaka". Naslage ove zone javljaju se u 

 obliku crvenih i raznobojadisanih lapora te konglomerata, no lapore za- 

 mjenjuju često i pješčenjaci. Uvijek su bez fosila. Drugi dosad nepoznat 

 izdanak raiblera motrio je Koch nedaleko Bovana (kota 1053). Tvorevine 

 tercijara nastupaju uz morsku obalu. To su većinom konglomerati puni 

 numulita. Među ostalima upoznao je autor Assilinu granulosu. Te 

 konglomerate pribrajaju promina-naslagama. Dvije su zone. Jedna leži 

 u visini od 200 m. nad morem tekuć od Karlobaga do Živih bunara uz 

 cestu Karlobag— Senj na nekoliko mjesta uslijed erozije prekinuta, dok se 

 druga uspinje u visinu od 600—700 m., a teče paralelno s onom prvom 

 — no postala žrtvom erozije na mnogo mjesta. Obronačne breče pribraja 

 autor starijem kvarteru, premda mu starost ne može poradi pomanjkanja 

 fosila tačno odrediti. Prema Poljakovom izvještaju orijentirani smo u glav- 

 nom o svim geološkim formacijama, koje se u opsegu njegove karte jav- 

 ljaju. Vrijedno je spomenuti, da Poljak i „Senjsko bilo" s preostalim pri- 

 morskim krajem zove Velebitom i to na temelju stratigrafijskih odnošaja. 

 Premda se u karti morfološki razlikuju tri gorske skupine, to su ipak 

 stratigrafijski odnošaji svih triju skupina jednaki, tako da Poljak drži su- 

 višnom svaku posebnu geografsku oznaku. Diljem čitave karte dolaze do 

 izražaja svi oni elementi, koji se javljaju i u ostalim dijelovima Velebita 

 izuzev naslage paleozoičke. Trupinu „Senjskog bila" sačinja jura, dok 

 je kreda većim dijelom lijepo razvita u Primorju. Istočni kut Senjske 

 drage izgrađuju raiblerske naslage, koje sižu sve do sela Draga, dok se 

 na vratničkom sedlu otvara dolomit (karnička stepenica). Blizu sela 

 Draga motreni su i sivi vapnenci, koji se javljaju na površini još i kod 

 kote 550 na vratni čkoj cesti. Te tvorevine označuje Poljak po Schubertu 

 kao trias noričke stepenice, dok je Koch mišljenja, da su to diplo- 

 porni vapnenci. Koch tvrdi, da je u njima našao ostataka alga istog imena. 

 Jura zaprema najviše točke ovog dijela Velebita kao npr. Plješivicu, Ra- 

 jinac, Kub, Prolog itd. Kod sv. Jurja spušta se jura k moru te prema Senju 

 tvori morsku obalu. U Velebitu je već otprije po Schubertu i Kochu usta- 

 novljena razdioba ovih tvorevina u juru i lias, a liasa dalje u gornji, 

 srednji i donji nivo. Krhotine Lithiotis problematica Giimb., Brachiopoda, 

 Crinoidea, Gastropoda okamenine su ovih naslaga. Foraminifera i Clado- 

 coropsis mirabilis okamenine su jure. Na juri leži donja kreda i to 



