2 [36] 



10. Osijek. 



Na mjestu sadašnje bolnice naišlo se prigodom kopanja 

 arteškog bunara na slojeve pijeska, koji je tadanje ravnateljstvo 

 poslalo ovdješnjemu mineraloško-petrografskomu muzeju. Pijesak 

 je taj iz dubina, od 50, 75, 85 i 111-8 metara te je bio pred- 

 metom moga istraživanja. 



a) Pijesak iz dubine od 50 m. 



Pijesak je ovaj pepeljastosive boje i krupnozrn. 

 Već prostim okom vidimo, da se u njem nalazi kremen i 

 muško vit, koji raspoznajemo lako po njegovim srebroliko 

 bijelim listovima. Mikroskopskim istraživanjima ustanovilo se, 

 da ovaj pijesak sastoji još iz glinene a, vapnenca, flogo- 

 pita, biotita, granata, distena, amfibola, klorita, 

 apatita, coisita, klinocoisita, epidota, piroksena, 

 rutila, turmalina, titanita i organske tvari. 



b) Pijesak iz dubine od 75 m. 



Ovaj je pijesak po vanjskom licu posve sličan prijašnjemu. 

 Rude, što smo ih našli pod mikroskopom, jesu slijedeće: kre- 

 men, muskovit, flogopit, gl ine na c, vapnenac, klorit, 

 epidot, granat, coisit, klinocoisit/disten, a patit?, 

 amfibol, titanit, piroksen, turmalin, rutil, cirkon i 

 organska tvar. 



Motrenjem zapazio sam još neke rude, za koje mislim, 

 da bi mogle biti anatas, milovka i kordierit. Anatas do- 

 lazi kao pločast list jakog loma i dvoloma svjetla. Rubovi su 

 crni radi totalne refleksije. Optički je jednoosan i negativan. 

 Milovka se javlja kao nepravilan list u obliku agregata listića, 

 bezbojan prelazeći u zelenkastu, malog je loma, a dosta ve- 

 likog dvoloma svjetla. Kut optičkih osi skoro kao u muskovita. 

 Karakter dvoloma negativan. Kordierit se nalazi kao nepravilno, 

 bezbojno zrno, na nekim partijama malo mutno, slabijeg loma 

 svjetla od balzama i slabog dvoloma. Kut optičkih osi velik. 



c) Pijesak iz dubine od 85 m. 



Pijesak je ovaj nešto tamnije boje od prijašnjega. Po 

 vanjskom mu je licu drukčije posve sličan. Od ruda zapažamo 

 srebrolike listiće bijela tinjca. Motrenjem pod mikroskopom 



