[39] 5 



kristaliničnih škriljavaca najbližih gora, u tom slu- 

 čaju iz Alpa. 



3. Pijesak iz Paleža porijeklom je iz kristaliničnih 

 škriljavaca. Tu su silimanit i disten kao dokaz za njegovu 

 genezu. 



4. Pijesak iz Jagme kod Lipika nastao je iz kristali- 

 ničnih škriljavaca gore Psunja. U kamenju te gore 

 dolaze rude kremen, glinenac, muško vit, biotit, vapnenac, 

 granat, amfibol, epidot, siderit, apatit, hematit, klorit, klori- 

 toid, titanit, titanovo željezo, cirkon, rutil, magnetit i pirit. (M. 

 Kišpatić: Prilog geološkom poznavanju Psunja). Naše pak rude 

 u pijesku jesu kremen, glinenac, muskovit, granat, amfibol, 

 epidot, siderit, titanit, cirkon, rutil, disten, turmalin, andaluzit 

 i piroksen. Kako vidimo, rude se Psunja slažu sa rudama, što 

 se nalaze u našem pijesku iz Jagme. Još ćemo bolju sliku do- 

 biti, ako prispodobimo nekoje rude. Tako se u pijesku razvio 

 glinenac kao mikropertit sa karakterističnim polisintetskim 

 sraslacima, gdje su lamele kao umetnute jedne u druge, a na- 

 lazimo i takvih po albitnom i periklinskom zakonu međusobno 

 sraštenih. Isto takav glinenac opisuje nam Kišpatić „U izbruscih, 

 koji idu usporedo kalotini M vide se po duljini umetnute la- 

 mele, koje ne prolaze cijelim ledcem; one su na krajevih za- 

 šiljene, a u sredini razno udebljale i kao natekle, a često se 

 na njima vidi, kako su poprieko sitnimi sraslačkimi lamelami 

 proviđene. U prerezih, koji idu usporedo plohi P, prikazuju se 

 umetnute lamele u obliku razno zavinutih i nepravilnih prugah, 

 pa i na tih prugah vide se kadšto nove sraslačke lamele". 



„K jednom sistemu lamela po albitnom zakonu pridružuje 

 se drugi po periklinskom zakonu. Kut potamjenja izmed jednih 

 i drugih lamela u jednom te istom sistemu iznosi opet jedno 

 17°". (1. c. 3. pag. 38. 39). 



Nadalje smo našli u pijesku siderit, rudu, koja u ni- 

 jednom drugom pijesku ne dolazi, a nalazimo je u kamenju 

 gore Psunja. Prema tome zaključujemo, da je samo iz Psunja 

 u pijesak došla. Kao što glinenac i siderit tako i ostale rude 

 sile nas, da držimo, da je pijesak iz Jagme nastao iz 

 područja kristaliničnih škriljavaca gore Psunja. 



5. Pijesak Bilo gore nastao je iz predjela kristali- 

 ničnih škriljavaca alpskih. Pijesak su taj nanijele vode. 



