6 [401 



To je onakav materijal, u kom dolazi u vrlo velikim množinama 

 kremen, muskovit, vapnenac, epidot i granat. Materijala za 

 takav rudni sastav nema nigdje u blizini, nijedna gora naše 

 domovine nema takvoga kamenja, koje bi dalo rude u takvom 

 društvu. Moramo dakle da tražimo porijeklo njegovo izvan 

 domovine. Takav materijal nalazimo samo u Alpama. Tamo su 

 gnajsi, tinjčevi škriljavci, kloritni škriljavci, milovkini škriljavci, 

 amfibolni škriljavci, vapneni tinjčevi škriljavci, brusilovci i vap- 

 nenci. Samo takvo kamenje moglo je dati onakav rudni sastav 

 pijesku. Prema tomu je jasno, da je taj pijesak mogao samo 

 iz Alpa biti donesen. 



6. Pijesak iz Gjurgjevca potiče iz kristaliničnih 

 škriljavaca alpskih. Njega je donijela Drava sa svojim 

 pritocima. Kišpatić spominje (1. c. 2. pag. 41.) za taj pijesak, 

 da bi mogao potjecati iz Moslavačke gore. Prof. Kišpatić nije 

 navedeni pijesak mikroskopski istraživao, pn je zato i spomenuo 

 samo, da bi te naslage pijeska „mogle" potjecati iz moslavačke 

 gore. Jer, usporedimo li rude toga pijeska sa rudama, što do- 

 laze u toj gori, vidimo, da ta gora nije mogla dati onakav 

 rudni sastav pijesku, budući da u Moslavačkoj gori dolaze rude 

 kao kremen, ortoklas, plagioklas, biotit, muskovit, augit, salit, 

 dijalag, hipersten, prosti amfibol, aktinolit, andaluzit, klorit, 

 turmalin, granat, titanit, apatit, cirkon, rutil i pirit (Kišpatić: 

 Kristalinični trup Moslavačke gore). U našem pak pijesku na- 

 lazimo kremen, plagioklas, biotit, muskovit, flogopit, amfibol, 

 klorit, turmalin, epidot, coisit, klinocoisit, disten, kordierit, va- 

 pnenac, granit, titanit, apatit, cirkon i rutil. Kako vidimo, naš 

 pijesak ima ruda, kojih kamenje Moslavačke gore nema, a nema 

 onakvih, kakvih kamenje ima. Napokon već je samo društvo 

 tih ruda u pijesku takvo, da je isključena svaka mogućnost, 

 da bi pijesak gjurgjevački postao iz kamenja Moslavačke gore. 

 Pijesak je taj nastao od isto onakvoga materijala kao pijesak 

 Bilo gore. 



7. Pijesak iz Sei nie a sadanja je tvorba rijeke Drave i 

 njezinih pritoka. Što se tiče mineralnog sastava toga pijeska, 

 to se on posve slaže sa pijeskom iz Gjurgjevca. Njegove rude 

 dolaze u isto onakvom društvu i količini. Jasno je dakle, da 

 je i njega Drava donijela iz kristaliničnih škriljavaca 

 alpskih. 



