60 



Od drugih nalazišta spominje autor dolinu Crkvine, Vrbas, okolicu 

 Pavlovaca, dolinu Rijeke, Crkveno brdo. Sama okolica Pavlovaca mogla 

 bi po mnijenju F. Katzera dati 15—20 milijuna metričkih centi ugljena. 

 Isto je tako vjerojatno, da će se u skoro vrijeme otvoriti ugljevna polja 

 u okolišu Crkvenog brda, jer se tu nalazi bar jedna ugljevna vrsta 

 znatne debljine. 



U paleontologijskom dodatku opisuje autor vrsti Melania Pilari 

 Neum., Melania verbasensis Neym., Congeria Cvitanovići Brusina i Con- 

 geria bosniaca Katzer, srodna sa Cong. Cvitanovići. Dr. Salopek. 



Dr. Friedrich Katzer: Poechit ein Manganeisenerz von Vareš in 

 Bosnien. — Sonder- abdruck aus der „Österreichischen Zeitschrift für 

 Berg und Hüttenwesen", Nr. 17, Wien 1911. 



Medu t. zv. crnim, manganom bogatim rudačama željeznih nalazišta 

 Smreke i Droškovca kod Vareša u Bosni našao je F. Katzer jednu 

 odliku, koja je fiziografijski dobro karakterizovana, te ju je nazvao poechit. 

 Poechit je amorfan, gust, smolinastog izgleda, a nalazi se u vezi sa cr- 

 venom željeznom rudačom, te ga valja smatrati s ovom rudačom isto- 

 dobnom epigenetskom tvorevinom metasomatskog porijetla. F. Katzer 

 pribraja poechit grupi hidrosilikata. Dr. Salopek. 



Friedrich Katzer: Zur Kenntnis der Arsenerzlagerstätten Bosniens. 

 Sonder-abdruck aus der „Öesterreichischen Zeitschrift für Berg u. Hüt- 

 tenwesen Nr. 20 und 21, Wien 1912. 



U ovoj raspravi obazire se autor sa znanstvenog gledišta na ove 

 važne rudače Bosne. 



U kotaru Gradačac sjevero-zapadno od Tuzle, nalazi se kod sela 

 Srebrnik jedno nalazište u lomnoj zoni južnog obronka Majevice. Geo- 

 logijska struktura je osobito tim komplicirana, što na poremećenom te- 

 meljnom gorju transgredira pokrov litavca, koji je u više grupa razdijeljen. 



U potoku kod Čajluka dade se toliko konstatirati, da se na diabazni 

 porfirit prema sjeveru veže oko 20 m. debela zona sitnozrnog do gustog, 

 laporastog, bituminoznog dolomita, s umetcima dresve. 



Čini se, da ovaj dolomit zahvaljuje svoj postanak kontaktmetamorfnom 

 djelovanju diabaznog porfirita, koji je najmanje mlade eocenske starosti, 

 a uplivisani slojevi pripadaju starijem srednjem ili donjem eocenu. 



U kontaktmetamorfnoj dolomitskoj zoni nalazi se ležište arsenove 

 rudače, a debljina mu je do 2 m. Ruda ovog nalazišta je isključivo realgar. 



Drugo nalazište arsenovih rudača u Bosni, koje je već odavna 

 poznato, leži sjevero-istočno od K rese va (zapadno od Sarajeva). Okolica 

 Kreševa sastoji ponajviše od formacije trijasa, na koju se na jugu od Kre- 

 ševa nastavljaju paleozoičke naslage, a na sjeveru zaprema porfir odulju 

 zonu. 



Pojavi kontaktne metamorfoze na susjednom sedimentarnom kamenju, 

 a naročito na werfenskim škriljavcima vode do zaključka, da su se pro- 

 vale porfira događale još poslije donjeg trijasa, te da su bar djelomično 

 srednjo trijadičkog ili još mlađeg podrijetla. 



