61 



I ovdje su arsenove rudače vezane na kontaktnu zonu portira, a ne 

 nalaze se samo u metamorfnom kamenju, već ponajviše u sericitnom 

 škrilju, u koji je portir pretvoren. 



Od ruda dolaze realgar i auripigment, a obe su istodobne primarne 

 tvorevine. U vezi s ovim rudama nalaze se još kvarz, najmanje u dvije 

 generacije; fluorit, koji je svakako mlađi od arsenovih rudača; markasit. 



Za sve primarne arsenove rude u Bosni, a naročito za realgar i 

 auripigment zaključuje autor, da su pneumatohidatogenog postanka, pro- 

 uzrokovane mesozoičkim ili mlađim provalama magme. Dr. Salopek. 



Dr. Friedrich Katzer: Über das Meerschaumvorkommen und die 

 Meerschaumindustrie Bosniens. — Steinbruch und Sandgrube, Halle a. d. 

 S., 1912. 



Prije okupacije Bosne bila je industrija štive osobito u okolici 

 Prnjavora razvijena. Još i dan danas mogu se kupiti u tom kraju tu i tamo 

 iz štive izrađene lule. Glavna nalazišta poznata su u Branešcima i Kremni, 

 koja su udaljena jedno od drugog u zračnom pravcu kojih 11 km. 



U geologijskom pogledu su ova dva nalazišta posve različita, pa 

 ako i nemaju praktične vrijednosti, to su od znanstvenog interesa. 



Nalazište u Kremni leži na sjevernom podnožju Ljubić planine, 

 koja u glavnom sastoji iz serpentina. Autor zastupa mišljenje, da je t. zv. 

 serpentinska zona Bosne suvisla eruptivna masa, koju samo djelomično 

 na površini pokrivaju sedimentarne grude. F. K atz er tvrdi, da se ovdje 

 nikako ne radi o odijeljenim nizovima serpentina i t. d., koji bi imali na- 

 stupati u „starijem flišu". 



Kod Kremne nalaze u serpentinu, koji je nastao iz broucit-peridotita, 

 na mnogo mjesta grede magnesita, bez praktičnog znamenovanja. S njim 

 zajedno dolazi štiva u obliku greda, gnijezda i t. d. Magnesit prate kre- 

 meni magnesit, opal, kalcedon. 



Od nalazišta u Kremni, čija je štiva nastala epigenetski, ispuna- 

 vanjem u peridotitu mehanički nastalih pukotina, posve se razlikuje na- 

 lazište kod Branešaca. 



Ispod sarmatikuma okolice Prnjavora leže srednjo-miocenske tvo- 

 revine litavca i to vapnenci, konglomerati sa prijelazima u pješčenjake. 

 Pod litavcem nalazi se ugljevni, kopneni, stari miocen, koji leži djelomično 

 direktno na serpentinu, a sastoji se također ponajviše iz konglomerata, 

 koji su sasma jednaki serpentinom bogatim konglomeratima litavca. 



U ovom morskom konglomeratu druge mediteranske stepenice na- 

 stupa štiva. Čini se, da je u tom konglomeratu kremični magnesit češći 

 od štive. 



Vrlo je vjerojatno, da ova štiva, koja se nalazi na sekundarnom 

 ležištu također potječe iz greda i žila, koje su u predmiocenskoj dobi u 

 serpentinu nastale. Moguće je ali, da se je štiva, metatetskim kemijskim 

 putem, tek u litavskom konglomeratu stvarala iz peridotitsko-serpentinskih 

 blokova. Dr. Salopek. 



