86 [2] 



masa. Čulo se je dapače glasova, koji su tvrdili, da se kamen 

 ne razlikuje u tom pogledu od nekih tekućina, pa nam se izraz 

 „kamen teče" čini na oko upravo paradoksnim. 



Već je odavna poznat pojav premaknuća naslaga, ali da 

 su se u gorju tijekom geologijskih perioda, a pogotovo još u ne- 

 davno vrijeme događala velika gibanja, koja su osobito prošlog 

 decenija objasnili francuski i švicarski geolozi, to nije nitko 

 mogao predviđati. 



Kako je geologija još mlada znanost, baš nam to najbolje 

 potvrđuje, da su još polovicom 19. stoljeća geolozi kao Hum- 

 boldt, von Buch, de Beaumont tumačili postanak Alpa 

 na taj način, da su eruptivne mase centralnih masiva kod svog 

 prodiranja podigle i sedimente i potisle ih prema sjeveru i 

 jugu; tako da je nastala jedna centralna eruptivna, odnosno 

 kristalinska zona kamenja, a njoj paralelno na sjeveru i jugu 

 2 vapnene zone, sjeverne i južne vapnene Alpe. Najdulje je 

 branio ovo shvaćanje poznati švicarski geolog Studer. 



Ovi su učenjaci ispoređivali Alpe s jednim vulkanom, čije 

 su eruptivne mase probile kroz jednu dugu pukotinu. 



Međutim je B. Studer pokazao, da ne postoji samo jedna 

 centralna zona iz kristalinično-silikatnog kamenja, već cijeli 

 niz centralnih masiva, koji su opet odijeljeni sedimentima. Na- 

 dalje su geolozi dokazali, da su Alpe mlado gorje, jer još u 

 visoko uzdignutim dijelovima Alpa nalazimo geologijski mlade 

 sedimente zajedno sa starijim kamenjem borane. 



A. Es eh er je našao, da Alpe nisu lomovima nastale, već 

 uslijed boranja. 



U pitanju centralnih masiva konstatirano je, da se oni uz 

 eruptivno kamenje sastoje iz više manje kristaliničnog kamenja 

 sedimetarnog porijetla. Centralni masivi su mnogo stariji nego 

 boranje, dakle oni ne mogu biti uzrok boranja. Kasniji radovi 

 osobito bečkog profesora E. Suessa i švicarskog geologa 

 A. Heim a pokazali su, da se je eruptivno kamenje kod boranja 

 Alpa pasivno vladalo, da je ono zajedno i jednako sa sedi- 

 mentima borano. Ujedno su ovi učenjaci zaključivali, da po- 

 stanak Alpa i njihovo boranje ne može po tome biti prouzro- 

 kovano erupcijama centralne zone, već su oni tražili te razloge 

 u postranom tlaku, u postranoj kompresiji zemaljske kore. 



