[5] 89 



stručio. A. Heim 1 ) postao je sam jednim od glavnih voditelja 

 teorije pokrova, koja je baš geologiju Švicarske probudila na 

 nov život, te on veli: „Wir können und wollen nicht mehr 

 von der Glarnerdoppelfalte sprechen, wir haben es mit der 

 einen grossen Glarnerhauptfalte oder Überfaltungsdecke zu tun," 



A. Heim je u svojoj poznatoj raspravi „Mechanismus der 

 Gebirgsbildung" na temelju tadanjeg geologijskog poznavanja 

 Alpa, izračunao kompresiju kore zemaljske prouzročenu postan- 

 kom Alpa na kojih 120 kim. Obzirom na teoriju pokrova morao 

 bi se ovaj broj, kako sam A. Heim naglašuje, bar podvostručiti. 



Genijalni Marcel Bertrand 1 ) upoznao je već g. 1884., 

 da se u Glarnskim Alpama radi samo o jednoj velikoj bori. 

 Poslije je neodvisno od njega E. Suess zastupao to stano- 

 vište kao nuždnu posljedicu jednostranog boranja Alpa, dok se 

 je konačno navlastito pod uplivom Lugeona g. 1906. i A. 

 Heim stavio na to stanovište. Starija istraživanja A. Heima 

 nisu tim izgubila svoju vrijednost. U njegovim profilima trebalo 

 je izmijeniti samo spojne crte i prikazati samo jednu veliku, jed- 

 nostavnu glarnsku boru. Od tog vremena vodila je teorija 

 pokrova kako veli Heim: „einen mitreissenden Siegeszug durch 

 die Vertreter der alpin-geologischen Wissenschalt, wie er ähnlich 

 in der Geschichte der Wissenschaft kaum je vorgekommen ist". 



Današnja alpinska tektonika niknula je u zapadnim Alpama, 

 i to ne samo zato što u francuskim i švicarskim Alpama već 

 od davna radi velik broj ponajboljih geologa, već i zato, što 

 je u zapadnim Alpama, premda su prilike vrlo komplicirane, ipak 

 stratigrafija i tektonika razumljivija, jer je facijelna raznolikost 

 formacija veća. 



Istočne i zapadne Alpe posve su drugo gorje ne samo 

 obzirom na geologijsku građu, već je i njihova scenerija različita. 



U zapadnim Alpama konstatirani su kako sam spomenuo 

 prvi „nappes" u duljini od 40 i više kim. Ogromne gorske mase 

 valjaju se jedna preko druge, kao da ne sastoje iz kamena već 

 iz kaše. 



1 A. Heim: Die vermeintliche Gewölbeumbiegung des N-Flügels 

 der Glarner Doppelfalte. Vierteljahrschr. der naturforsch. Gesellschaft, Zü- 

 rich 1906. 



1 Marc. Bertrand: Rapports de struct. des Alpes de Glaris et 

 du bassin honill. du Nord. Bulletin de la societe geologique de France, 

 Paris 1884. 



