[7] 91 



Za kratko vrijeme konstruirao je T e r m i e r l profil istočnih Alpa, 

 koji je naišao na oštar otpor gotovo svih, a pogotovo austrij- 

 skih geologa. Danas se sve više i više pokazuje, da se mišljenja, 

 koje je taj izvrstan učenjak za istočne Alpe postavio, novijim 

 istraživanjima potvrđuju, pa i sami njegovi protivnici pružaju 

 nove dokaze za njegovu teoriju. 



No francuski geolozi idu još dalje, oni se ne zadovoljavaju 

 samo s Alpama. 



Bečki prof. V. Uhlig ispitivao je kroz zadnja dva dece- 

 nija sa velikim uspjehom geologiju Karpata, te ni on dakako kao 

 ni ostali njemački učenjaci nije pristao uz teoriju pokrova. Me- 

 đutim je prof. Lugeon u Lausanni, a da nije nikada ni vidio 

 Karpata, dao radnjama prof. Uhliga sasma novo tumačenje, 

 po njegovim radnjama konstruirao je profile u smislu teorije 

 pokrova. Nekoji austrijski geolozi počeli su po malo sumnjati u 

 njihovo dosadanje stanovište. God. 1903. bio je u Beču inter- 

 nacionalni geologijski kongres, gdje su francuski geolozi ponovno 

 istupili za teoriju pokrova. Kod geologijskih ekskursija u Karpate, 

 koje je vodio prof. Uhlig, sudjelovao je i L u g e o n, i on je znao 

 prisutne tako zainteresovati i uvjeriti o ispravnosti nove teorije, 

 da je V. Uhlig za kratko vrijeme postao najodlučniji pobornik 

 i pristaša nove nauke u Austriji. V. Uhlig posvetio je zadnje 

 dane svog kratkotrajnog života aplikaciji teorije pokrova na 

 istočne Alpe i na Karpate i to s osobitim uspjehom. 



U Karpatima bilo je još lakše razumjeti i usvojiti teoriju 

 pokrova nego u istočnim Alpama. U Alpama nijesu bili još ni 

 strati graf i jski odnosi protumačeni, tu se još uvijek raspravljalo 

 o teoriji koraljnih grebena, kojima htjedoše protumačiti prilike 

 u istočnim Alpama. 



Francuska geologija riješila je veličajnim triumfom taj spor 

 austrijskih geologa, koji je trajao kroz decenije. E. Haug, * 

 profesor geologije na Sorbonni u Parizu, boraveći jednog ljeta 

 u krajevima Salzkammerguta, mogao je već godine 1903. po- 

 kazati, da se sve te do sada nerazumljive geologijske prilike, koje 

 često na vrlo uskom prostoru skupljaju različite razvoje forma- 



1 P. Termier: Les Nappes des Alpes Orient., et la Synthese des 

 Alpes. Bull, de la soc. geologique de France, Paris 1903. 



1 Emil Haug: Les nappes de charriage des Alpes calcaires septen- 

 trionales. Bull. Soc. Geol. Fr., Paris 1906. 



