[15] 99 



Uza sve to ima i takovih geologa, koji gledaju na D i - 

 naride sa drugog gledišta, koji su baš neke dijelove 

 gorja Hrvatske i Dalmacije pokušali tumačiti na novi način. 

 Ta tumačenja dakako nijesu plod dugotrajnog znanstvenog 

 istraživanja tih krajeva, već su više spekulativne naravi. To 

 su samo više manje malene notice rasijane u literaturi, koje 

 nekim dijelovima hrvatskog gorja podavaju važnost i pripisuju 

 mu osobiti udjel u alpinskoj tektonici. Budući su te izjave pale 

 sa najmjerodavnijih strana, te ih valja svakako ozbiljno uzeti, 

 jer im je namjera takova, hoću da se sada na ta tumačenja 

 nešto potanje osvrnem. 



Gotovo jedini od alpinskih geologa, koji su proučavali 

 istočne Alpe u'smislu teorije pokrova, dotaknuo se je Hrvatske 

 spomenuti pariški profesor E. Hang, jedan od ponajboljih da- 

 našnjih geologa. E. Haug razlikovao je u Salzkammergutu 4 

 glavna pokrova, pa tražeći korijene tih pokrova, slijedio je taj 

 autor te pokrove i u južne dijelove istočnih Alpa. Tako je 

 on našao, da se karakterističan facijes solnog i hallstattskog 

 pokrova ponavlja na južnoj strani Gaitalskih Alpa i Karavanka, 

 u Karničkim Alpama i u njihovom produženju prema istoku, u 

 gorju Tiiffera. Haug naglašuje, da valja tražiti korijene hall- 

 stattskog pokrova između Gailtalske zone i sjevernog ruba 

 južnih Alpa. Već smo spomenuli, da trijas hallstattskog pokrova 

 dolazi samo u većim ili manjim krpama, kao da je rasijan. Po- 

 teškoće kod slijeđenja korijena hallstattskog pokrova su vrlo 

 velike, jer se isti produžuje u unutrašnji vijenac Karpata do u 

 Bukovinu, u Transilvanske Alpe, pa možda sve do Dobruđe. 



Gorjanović-Kramberger opisao je u svoje vrijeme 

 trijadičku faunu amonita iz Kuna gore u Hrvatskoj. (Verhand- 

 lungen der k. k. geolog. R.-A. 1896.) 



E. Haug, 1 koji je osobito naglasio, da je trijas Kar- 

 ničkih Alpa južnog podrijetla, pripisuje baš fauni Kuna gore 

 veliku važnost i izričito napominje, kako su tu vapnenci vrlo 

 borani, naslage stoje gotovo okomito, kao što je to obično u 

 krajevima korijena. 



Haug veli: „II existe dans le Nord de la Croatie, ä peu 

 de distance au sud des derniers vestiges de roche cristalines 



1 E. Haug: Traite de Geologie II. Paris. 



