[17] 101 



nama. — Uslijed postranog tlaka nije se ovo kamenje vladalo 

 plastično, kako mi to često vrlo lijepo vidimo u nekim švicar- 

 skim faunama, gdje su fosili rastegnuti ili stisnuti u različite 

 oblike, već je to kamenje vrlo raspucano i isprekidano. — Čim 

 dospijem, hoću da na potpunijem materijalu detaljnije ispitam 

 faunu Kuna gore. Ne daleko od Kuna gore ima u Hrvatskoj 

 još jedna trijadička fauna za koju E. Haug u vrijeme svojih 

 razmatranja o Kuna gori još nije znao. — Kako sam ja u mojoj 

 raspravi o fauni Gregurić-brijega pokazao, 1 to je ona mlađa 

 od faune Kuna gore. — Nehotice namiće nam se pitanje, kako 

 se ta fauna odnosi prema hallstattskom pokrovu? 



Vrlo je napadno, da se stalni facijesi sa velikom konstantno- 

 šću u različitim formacijama ponavljaju. U trijasu je osobito karak- 

 terističan baš taj crveni cefalopodni vapnenac, koji ne nalazimo 

 samo u Alpama, već i u Dinaridama. Fauna Gregurić-brijega, 

 spada također hallstattskom tipu, te je srodna fauni Mte. Clap- 

 savona, koju Haug također ispoređuje sa hallstatskim pokro- 

 vima. 



Ako i postoji razlika između Alpinskog trijasa Alpa i Di- 

 narida, to ipak duboko morski razvoj trijadičke formacije ostaje 

 na velike distance vrlo sličan, pa ako i možemo razlikovati neke 

 geografske provincije, to ipak novija izučavanja dapače i između 

 mediteranske i indijske provincije pokazuju sve više zajedničkih 

 oblika, a i trijas gorja sjeverne Amerike ima velik broj amonita 

 zajedničkih sa hallstattskim naslagama Alpa. 



Za trijas Dinarida veli Haug: „Le Trias de Dalmatie et 

 de Bosnie presente un caractere mixte, intermediaire entre le 

 type sudalpin et le type de Hallstatt. On ne peu done pas 

 songer ä chercher ici les racines de l'une ou l'autre de nappes 

 des Alpes calcaires septentrionales". 



Izvodi E. Hauga posve su teoretske naravi, a dosadašnja 

 opažanja geologa ne govore mnogo za nje. Uz to su u ovim 

 pokrivenim, ošumljenim krajevima pogotovo detaljnija tekton- 

 ska opažanja i onako vrlo oteščana, ako ne ćemo reći nemo- 

 guća. 



1 Dr. Salopek: O srednjem trijasu Gregurić-brijega u Samoborskoj 

 gori i njegovoj fauni. — Djela Jugoslav. akademije, Zagreb 1912. 



