[21] 105 



Po ovim autorima obuhvaćalo je to kopno još u donjem lijasu 

 južnu Ugarsku, istočnu Srbiju i Rumeliju, te je imalo veliku 

 ulogu kod kasnijeg alpinskog boranja. 



E. Suess piše već godine 1885. u svom djelu „Das Antlitz 

 der Erde" I. p. 350 slijedeće: „In Übereinstimmung mit Mojsiso- 

 vics meine ich die vereinzelten Gebirgstöcke, welche, westlich 

 von Agram beginnend, im Süden längs der Save, im Norden 

 bis über Fünfkirchen hin aus der Ebene hervortauchen, als Teile 

 einer grossen, ihrer Zusammensetzung wie ihrem Baue nach 

 den Alpen fremden Masse ansehen zu sollen". 



C. Diener, koji se je također bavio geologijom hrvatsko- 

 slavonskog otočnog gorja, ne smatra da su njegove kristalinske 

 jezgre istočnim Alpama tuđe, već da su sastavni dio istočnih 

 Alpa u smislu alpinske lepeze Hauera i Suess a. Diener 1 

 konstatuje, da je hrvatsko otočno gorje zajedno borano sa bo- 

 rama dinarskog i savskog sistema. 



Tim pribraja Diener i jedan dio hrvatskog gorja tekto- 

 ničkim elementima mješovitog karaktera, to jest gorju, koje je 

 za različitih faza boranja igralo različitu ulogu. Za mlado terci- 

 jarnog boranja moralo je ovo već prije borano gorje slabije 

 sudjelovati u novom boranju nego njegova okolina, pa je prema 

 tome moralo djelovati na ove mlađe tvorevine kao kakav stari 

 masiv. 



Dok su se austrijski geolozi tog pitanja samo dotaknuli, 

 posvetio mu je dv. savj. Gorjano vić-Kramberger 1 u svojoj 

 vrlo zanimivoj raspravi o tektonici Zagrebačke gore osobitu 

 pažnju. Detaljnijim geologijskim studijem gorja sjeverne Hr- 

 vatskoj približuje se ovaj autor opet shvaćanju Pet er sa i 

 Mojsisovicsa. Opažanja prof. M. Kišpatićasu potvrdila, da 

 gotovo svo kamenje bosansko-serpentinske zone dolazi u Zagre- 

 bačkoj gori, te bi se po tome ta zona nastavljala do u Zagre- 

 bačku goru. K. Gorjano vić-Kramberger također naglašuje 

 taj vez, kao i prisutnost fliša u Zagrebačkoj gori, što je od 

 osobitog interesa. Sva ta i druga opažanja govore za to, da 



1 C. Diener: Bau und Bild der Ostalpen und des Karstgebietes. 

 Wien 1903. 



1 K. Gorjano vić-Kramberger: Die geotektonischen Verhält- 

 nisse des Agramer Gebirges etc. Abhandlungen der k. preuss. Akademie 

 der Wissenschaften, Berlin 1907. 



