[23] 107 



mlađe tvorevine, koje nam tek tu i tamo dopuštaju, da pobliže 

 zagledamo u geologijsku građu gorja. 



Ne samo za hrvatsko-slavonsko gorje, već i za Karpate 

 je od važnosti spoznaja, da je hrvatsko gorje autohtono. Kako 

 je poznato, Karpati su kao i Alpe građeni iz velikih pokrova, 

 čiji je smjer gibanja od juga na sjever. U cijeloj ugarskoj nizini 

 ne znamo, gdje bi imali tražiti korijen karpatskih pokrova, jer 

 su u njoj nekadanja gorja pokopana pod mlađim tvorevinama, 

 te samo još na nekim mjestima izbijaju. Bilo je geologa, kao 

 Limanowski, koji je zelene škriljavce Karpata htio slijediti 

 do u Dinaride i držao, da u Dinaridama valja tražiti korijen kar- 

 patskih pokrova. U hl ig bio je protivnik toga shvaćanja i on 

 je tvrdio, da sjeverno od Dinarida, sjeverno od autohtonog 

 slavonskog otočnog gorja moramo tražiti korijen karpatskih 

 pokrova. Uhlig je o tome jedva što zapisao, ali sjećam se, da 

 je on u malenom Villany gorju južne Ugarske naslućivao korijen 

 Karpata. Vidimo dakle, kako se pokrovi Karpata neposredno 

 vežu na orijentalno kopno, jer je to kopno još u tercijaru sizalo 

 dalje na sjever nego danas. 



Nema sumnje, da je to kopno djelovalo ne samo na gorje 

 sjeverne Hrvatske, kako je to razložio i pokazao Gorjanović- 

 Kramberger, već i na Dinaride uopće, pa se je smjer 

 brazdenja u velike ravnao prema utjecaju tog orijentalnog kopna. 

 Dalje je u tome shvaćanju pošao prof. Frech, koji uopće ne- 

 nadan zavoj Dinarida od smjera istočno-zapadnog u smjer 

 jugoistočni pripisuje jednom starom masivu, koji je ali kasnije 

 sudjelovao kod mlađeg boranja. 



Kako smo vidjeli, novija istraživanja u Alpama su pokazala, 

 da je to gorje izgrađeno iz vrlo velikih pokrova, a nadalje se 

 je konstatiralo, da ova velika premaknuća ne vrijede samo za 

 Alpe, već i za druga gorja, koja su u tom smjeru geolozi po- 

 čeli iz nova proučavati. 



Mi naprotiv nemamo do danas sjegurnog uporišta i dokaza, 

 po kojima bismo mogli teoriju pokrova prenijeti na hrvatsko- 

 slavonsko gorje, a pokušaji, koji su od stranih geologa učinjeni 

 nemaju mnogo izgleda, da će ih dalja istraživanja potvrditi. 



Ako dakle velika alpinska boranja više i ne zahvaćaju punom 

 snagom u Hrvatsku, to će ali hrvatsko-slavonsko gorje još 



