Referati i književne obznane. 



Laus H., Das Narenta-Tal. (III. Bericht der naturwissenschaftli- 

 chen Sektion des Vereines „Botanischer Garten" in Olmütz. Vereinsjahre 

 1910.-1912. Olmütz 1913. Str. 140.— 153.). 



Ovom radnjom podaje nam pisac botanički opis svoga puta dolinom 

 Neretve od Konjice pa do ušća njezina u Jadransko more. Radnja je koli 

 u florističkom toli u biljnogeografskom pogledu dosta zanimljiva 



Dr. Aurel Forenbücher. 



Adamović L., Biljnogeograf ske formacije zagorskih kra- 

 jeva Dalmacije, Bosne, Hercegovine i Crne gore. II. Dio. (Rad 

 Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, Knj. 195., 1913.). 



Ovom nam radnjom daje naš poznati biljni geograf opis vegetacion- 

 skih formacija viših brda i planina, gdje razlikuje: a) formacije drveća 

 (1. predalpinska bukova šuma, 2. smrčeva šuma, 3. formacija munike, 4. 

 formacija molike, 5. formacija mješovite predalpins'<e šume, 6. formacija 

 subalpinske šume, 7. formacija kršljavop; drveća ili subalpinskog šiblja) i 

 b) formacije bez drveća (8. predalpinske livade, 9. planinski suvati, 10. 

 planinski krševi, 11. planinske tresave). Dr. Aurel Forenbacher. 



Josip Poljak, Pećine hrvatskog krša I. (Okoliš Lokvarski i 

 Karlovački 1913.). Izdaje jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti. 



Zaslugom dv. savj. dra. Gorjanovića osnovana je unutar „geološkog 

 povjerenstva" posebna komisija za istraživanje špilja u Hrvatskoj i Sla- 

 voniji. Uzme li se u obzir, da je naša domovina, a naročito predjeli krša, 

 osobito bogata špiljama, bilo je od prijeke nužde, da se takova komisija 

 osnuje. Kako je istraživanje špilja skopčano s velikim trudom i troškom, 

 to ta istraživanja uz kr. zem. vladu podupire i jugoslavenska akademija. 



Gornja rasprava prva je knjiga, u kojoj su publicirani rezultati, što 

 ih je skupio u istraživanju špilja okolice Lokva i Karlovca, Josip Foljak 

 Knjigu je izdala o svom trošku jugoslavenska akademija. Fotografije 

 priložene su radnji na posebnim tablama, a snimio je autor sam, te su 

 upravo prekrasne, a izradba služi na čast i diku „Dioničkoj tiskari" u 

 Zagrebu. 



Raspravu dijeli autor u tri dijela. Iz prvog dijela razabiremo, da se 

 autor u svojoj radnji ne će obazirati na t. zv. prvotne špilje, već posvećuje 

 pažnju samo onima, koje su nastale u nizu geoloških perioda uslijed dje- 

 lovanja eksogenih i endogenih sila. Sve nabrojene i opisane špilje nastale 



