Referati i književne obznane. 



Dvorski savjetnik prof. dr. Drag. Gorjanović-Kramberger: Geolo- 

 gijska karta kraljevine Hrvatske i Slavonije. Tumač geologijske 

 karte Knin — Ervenik (Zona 29. Col. XIV.) i tumač geologijske karte 

 Gračac — Ermain (Zona 28. Col. XIV). Snimio i obradio prof. Ferdo 

 Koch, kustos geološko-paleont. muzeja u Zagrebu. Svezak VIII. i IX. 

 Naklada kr. hrv. slav. dalm. zemaljske vlade, odjela za bogoštovlje i na- 

 stavu. Zagreb 1914. 



Pred nama su dva ukusno opremljena djela o hrvatskom kršu, iz 

 pera poznatoga iztraživača našega krša prof. F. Kocha. God. 1909. izašla 

 je prva sveska karta hrvatskih krških krajeva i to karta Medak— Sv. Rok. 

 Kroz punih pet godina radio je Koch na gore spomenuta dva lista, pak 

 poznavajući one krajeve i uzevši u obzir, da je karta gotovo detaljno iz- 

 rađena možemo reći, da je trebalo mnogo truda i požrtvovnosti, dok se 

 to privelo kraju. 



Pošto su stratigrafijski elementi na obje karte isti to ćemo ih ukratko 

 skupa promotriti, kao i tektonske i hidrografske prilike. 



U karti Gračac — Ermain predočio je pisac prijeglednu stratigra- 

 fijsku sliku ličko-krbavske županije, kao i razloge tektonske, koji su pro- 

 uzrokovan stupnjeviti lom ličko-krbavske ploče. 



Od stratigrafijskih elemenata u opsegu ličko-krbavske županije do- 

 lazi kao najstariji član karbon u opsegu lista Medak— Sv. Rok, Karlobag — 

 Jablanac i Pag, pak su te tvorevine pribrojene gornj em karbonu. 

 Permska formacija u opsegu ličko-krbavske županije nije ustanov- 

 ljena paleontologijski, pak autor određuje starost pješčenjaka, dolomita, 

 konglomerata i vapnenih kršnika prema položaju između karbona i wer- 

 fenskih škriljeva. Pretežni dio cijelog područja ličko-krbavske županije 

 izgrađuju mezozoičke tvorevine, koje su već u starijoj literaturi označene 

 kao takove po G. Stache-u, Foetterle-u, Haueru i Mojsissovichu. Naj- 

 starije mezozoičke tvorevine su donjo werfenske (s eiser) naslage 

 ličkoga prodora, pak sežu prema NW do Oštarija i Trnovca prateći kar- 

 bonske tvorevine uzduž podnožja Velebita sve do Sv. Roka. Gornjo 

 werfenski (camp il er) slojevi dolaze manje rašireni izuzev karata 

 Medak— Sv. Rok i Karlobag— Jablanac. Tako dolaze oko Glogova, Kuka, 

 Lapca, Doljana, Martinbroda, Udbine itd., a najbolje su razvijeni u okolišu 

 Zrmanje. 



Ljušturni vapnenac (anizička stepenica) U ovu stepe- 

 nicu spadaju vapneni-kršnici, dolomiti, crveni i šareni škrilievi i vap- 

 nenci, koji dolaze neposredno na werfenskim škriljevima ili ispod ladiničkih 



