259 



naslaga kao oko Sv. Roka, Mazina, Čemernice, Glogova i Srba. Ladi- 

 ničke tvorevine dolaze u manjim prodorima u opsegu karata Medak— 

 Sv. Rok, Karlobag— Jablanac, Gračac— Ermain i Knin— Ervenik, a zastu- 

 pane su obliku buchenstein-wengenskih vapnenaca i škriljeva (Donje 

 Pazarište, Jadovno itd.), zatim u obliku diplopornih vapnenaca i dolomita, 

 koji su dosta dobro razvijeni. Zonu diplopornih vapnenaca prati redovno 

 zona raibl-naslaga počam od Štirovače pak sve do Gračaca. Uz 

 ove naslage redovni je pratilac glavni dolomit, koji seže na jug sve do 

 Velike Popine. Jurski i li as vapnenci sačinjavaju neprekidnu i dobro 

 razvijenu zonu od Senja duž Velebita sve do Gračaca, pak izgrađuju sve 

 najviše glavice i vrhunce Velebita izuzev Crnopca. Na zonu jurskih tvo- 

 revina dolazi s primorske strane, a na mjestima i s kopnene strane Vele- 

 bita tvorevine donje krede, na koje se s morske strane sve do mora 

 naslanjaju tvorevine gornje krede. Ter ci jern i strati dolaze u obliku 

 omanjih krpa na primorskim obroncima Velebita, a sastoje se od eocenskih 

 konglomerata i pješ. lapora. U Lici dolaze terc. tvorevine kod Bunića u 

 obliku eocenskih numulitnih vapnenaca i fliš pješčenjaka, dok 

 kod Zavalja dolaze kongerijske naslage. To bi bila kratka prijegledna 

 geološka slika županije modruško-riječke, a sada pređimo na promatranje 

 pojedinih strata u opsegu karata Gračac — Ermain i Knin— Ervenik. 



Najstarije naslage, što dolaze u opsegu ovih dvaju listova jesu tvo- 

 revine perma. Perm je ovdje vrlo slabo razvijen, a dolazi obično na 

 bazi donjo werfenskih naslaga kod Srba, Suvaje, Kaldrme, Dugopolja, 

 Doljana i Begovca sjeverno Zrmanje i to u obliku naslaga sadre u društvu 

 s dolomitima, vapnenim kršnicima i opučnjacima. Sve su te tvorevine bez 

 okamina, pak su kao permske označene jedino prema njihovom položaju 

 i prema analognim ležištima u Dalmaciji (Knin, Sinj). Sadra dolazi u de- 

 belim i raširenim naslagama na prije spomenutim nalazištima. 



Trias. Tvorevine triasa zastupane su na obje karte vrlo dobro. Izuzev 

 gornjo-triadičkih naslaga, koje ne dolaze u opsegu karte Knin— Ervenik, 

 dolaze na obim kartama ostali članovi triadičke formacije. 



1. Donji trias. Prema podacima iz obiju karata vidimo, da su tvo- 

 revine donjeg triasa vrlo dobro zastupane, pak se sastoje u glavnom od 

 donjo i gornjo-werfenskih naslaga. 



Donjo werfenske (seiser) naslage dolaze u području obiju ka- 

 rata u obliku pjeskuljastih škriljeva, pločastih pješčenjaka obično crven- 

 kaste, svjetlo-žute i srebrenasto-sive boje sa brojnim ljuskama muskovita. 

 Sve su ove tvorevine, karakterizovane okaminama kao Anoplophora 

 fassaensis Wism., Pseudomonotis spec. i Anoplophora fas- 

 saensis var. Bittneri Frech. Osobito su dobro razvijene seiser naslage 

 u okolišu Mazina, Glogova, Zaklopca, Hajderovca, Pustopolja, Čemernice, 

 Orlove grede, Dabašnice, Stražbenice, Kaldrme, Osredka, Kremena. pak u 

 zrmanjskom prodoru, gdje se protežu u duljini od 12 kim. Na ove škri- 

 Ijeve naslanjaju se u području obiju karata tanko pločasti laporasti vap- 

 nenci, vapneni pješčenjaci i glineni škriljevi sa rijetkom i slabo uzdržanom 

 faunom. Ove tvorevine pripadaju gornjo werfenskim (campiler) 



