260 



slojevima, a dolaze osobito dobro razvijeni oko Glogova, Radlovca na 

 Kremenu, Doljana, Orlove grede, Udbine, pak u Zrmanji. U tim slojevima 

 nađeno je na više mjesta, a poglavito oko Glogova, Udbine i Zrmanje 

 niz okamina ustanovljenih po Kittlu, Foetterle-u i F. Šukljetu i to: Pseu- 

 domonotis spec, Anoplophora fassaensis Wism., Myophoria 

 Balaton i s Fr., Natiria costata Münst., Turbo rectecostatus 

 Hau., Pecten cf. di seit es Schloth., Gervilleia polyodonta Stromb., 

 Dinarites laevis Tomm.. Tirolites Haueri Mojss., Naticella co- 

 stataMstr., Anodontophora sp., Rhizocorallium jenense Zenk., 

 Dinarites licanus Hau., D. connectens Mojs., D. circumplicatus 

 Mojs., Gervilleia socialis Schi.. Myophoria Balatonis Fr., Di- 

 narites mucianus Hau., D. nudus. Mojs. Iz toga se vidi, kaže autor, 

 da gornjo werfenske naslage ovih okoliša odgovaraju najviše srednjim 

 campiler slojevima u Bakonju. 



2. Srednji trias. Tvorevine srednjega triasa zastupane su u oba 

 lista vrlo dobro, a sastoje iz narednih stepenica: 



a) Anizička stepenica. U ovu stepenicu ubrojio je autor ljušturni 

 vapnenac u opće, koji se sastoji redovno od brečastih vapnenaca i tamno 

 sivih dolomita, koji leže iznad werfenskih škriljeva. U opsegu karte Knin— 

 Ervenik dolaze svjetlo sivi često crveno pjegasti vapnenci, koji se protežu 

 od Mračaja preko Prljeva i Pribudića do dalmatinske granice. Ti su vap- 

 nenci bez okamina, a iznad njih dolaze crveni vapnenci sa okaminama: 

 Arcestes spec, Proteites spec. ind., Pr. cf r. angustus Hau., Pty- 

 ehites StuderiHau., Nautilus cf r. patens Hau. i Atractites spec. 

 Ovi vapnenci dolaze kod Prljeva, Pribudića, kod Kusca, Crnog potoka i 

 u Vještićinom klancu. 



b) Ladiničkastepenic a. Buchenstein- vvengenskislojev i. 

 Ove su naslage u opsegu karte Gračac-Ermain vanredno dobro za- 

 stupane oko Velike Popine, Kunovac vrela, Ljubovskog bunara, Borovačke 

 drage, dok na karti Knin— Ervenik dolaze u vrlo uskoj zoni od Mračaja 

 na jug do Vještičine drage i kod Begovca. Sastoje se od šarenih ve- 

 ćinom crvenih škriljavih vapnenaca bez okamina, s jaspisom; iznad njih 

 dolaze naizmjence laporasti vapnenci i vapneni škriljevi, a napokon dobro 

 slojeni tamni vapnenci sa cephalopodima kao Ptychiti, Orthoceratiti, Gym- 

 niti, Nautilidi itd., dok su Lamellibranchiati i Gastropodi rijeđi. Wengenski 

 škriljevi tamno crno zeleni nastupaju oko Bruvna, Blanuša, Trtica, Mi- 

 ljuša, Petrovića i tvore redovno antiklinalna sedla i uvale bogate vodom. 

 Između Miljuša i Petrovića dolazi uska zona sivih, bijelo crveno ili modro 

 pjegastih vapnenaca sa vrlo zlo usčuvanom faunom cephalopoda. 



c) Cassianski slojevi. Kao najgornji član lađiničke stepenice 

 dolaze cassianske naslage u obliku bijelih i svjetlo sivih diplopornih vap- 

 nenaca i svijetlih dolomita u okolišu Zrmanje, Bruvna, Mazina i Kijana. 

 Tvorevine su te siromašne okaminama, pak dolaze pretežno vapnene alge, 

 ostatci gastropoda, neopredjelivi koralji i držala krinoida. U diplopornom 

 vapnencu nađene su Diplopora anulata Schaft, i Tentloporella 

 vicentina Tornquist, pa posve zdrobljeni Gastropod Naticopsis. S ovima 



