263 



M. Kišpatić: Kristalinsko kamenje Kalnika. (Rad Jugosla- 

 venske akad. znanosti i umjetnosti. Knjiga 200 p. 161. — 1913.) 



O kristalinskom kamenju Kalnika, o kome su dosada ponešto na- 

 tuknuli Vukotinović, Vukasović, Foetterle i Wolf, piše u ovoj 

 radnji prof. Kišpatić prema svojim nalascima iz god. 1906. i 1907. Kišpatić 

 je u Kalniku našao vrlo malo kristalinskog kamenja na iskonskom polo- 

 žaju i to serpentina (samo oko kalničke gradine) i diabaza, dok je sve 

 ostalo kamenje našao na sekundarnom ležištu kao valutice na obroncima 

 i u potocima. On je među tim valuticama našao granitna portira, olivinskog 

 diabaza, gnajsa i amfibolita. Diorita, koji bi po Foetterle-u činio glavnu 

 masu gore nije našao. 



Granitni portir dolazi u vrlo rastrošenim valuticama, te se ras- 

 poznaje kremen i glinenci među kojima se jasno ističe al bit. Kamen 

 ima porfirnu strukturu, a osnova mu je vrlo gusta. Da spada među gra- 

 nitne portire zaključuje autor po kiselom glinencu i po društvu gabra. 



Diabaz je dosta raširen i obično sitnozrn, a tek gdjekad radi ve- 

 likih glinenaca nastaju porfirni diabazi. Jasno se raspoznaju glinenci i 

 ako su vrlo rastrošeni, dok su u pirokseni posve rastrošeni. Obilno se 

 našlo il meni ta, kadšto sekundarna zrna kremena, a u komadu sa li- 

 jeve obale potoka Kamenice, našao je autor i iglica apatita. Za opre- 

 djeljenje je bila vrlo važna diabazna struktura, koja se uz svu rastrošbu 

 ipak sačuvala. 



Olivinski diabaz našao je autor u potoku Kamenici kao naj- 

 ljepši i najzanimljivi kamen kalničke gore. I ako je nađen kao valutica 

 bio je vanredno žilav i svjež, boje sivkasto crne i sitnozrn. Glinenci 

 su tubasti po optičkim su svojstvima to plagioklasi i bytowniti, a 

 pirokseni su među njima monoklinski. Olivina ima dosta, a željezna 

 rudača, koja je također obilna, vjerojatno da pripada kromitu. Obav- 

 ljena je kern, analiza i opredijeljena spec. tež. sa 2 - 86. 



Olivnski gabro je autor našao kao valutice u potoku Znoš, gdje 

 je vrlo čest, dok je u potoku Kamenici vrlo rijedak. Po strukturi i mine- 

 raloškom sastavu posve sliči gabru iz bosanske serpentinske zone i autor 

 drži, da je ovdje krajnji dio njen. 



Kao najpretežnija sastavina dolaze glinenci i to plagioklasi, 

 optički određeni kao bytowniti. Lijepo su srasli po albitnom i peri- 

 klinskom, a i složeno po albitnom i karlovarskom zakonu. 



Piroksena je najmanje, te su bezbojni, blijedo žuti i crvenkasto 

 smeđi ili bojom nalikuju na dialag. Oliv in je zrnima, nepravilno ras- 

 pucan, ali na pukotinama nema puno magnetita. Pretvara se u Serpentin, 

 a mjestimice i u bezbojni vlaknati amfibol. Autor podsjeća na svoj nazor, 

 što ga je iznio prigodom istraživanja bosanske serpentinske zone, da je 

 gabro kristalinski škriljevac, te veli, da je i sad istoga mišljenja za ovaj 

 slučaj. Obavljena je i kern, analiza kamena. 



Na putu od sela Kalnika prema gradu i onda pod vapnencima izpod 

 tvrdjave nalazi se Serpentin za koji se je mikroskopskim istraživanjem 

 pokazalo, da je nastao od Lherzolita. Kamen je sastavljen od olivina 



