265 



je magnezit u vrlo uskoj genetičkoj vezi sa serpentinima, što su nastali 

 iz olivinskog kamenja, te nije čudo, da u tim sekundarnim tvorevinama 

 nalazimo i niklja, koji u olivinskom kamenju dolazi ili kao sastavni dio 

 samog olivina ili kao sastavina nekih nikljovih rudača (nikelina, avarnita, 

 jozefinita). Uza sve to nema u mineraloškoj literaturi o tome nikakovih 

 bilježaka. 



Nikaljeviti magneziti dolaze u Fruškoj gori kao eratično kamenje 

 u Rakovačkom, Beočinskom i Ćerevićkom potoku u terenu serpenskog 

 kamenja. Gusti su, kao snijeg bijeli, veoma tvrdi i žilavi. Tvrdoća im je 

 velika uslijed neke opalne tvari, kojom kao da su naskroz napojeni. Kroz 

 te magnezite provlače se tanke žice kalcedona. Analize su pokazale sli- 

 jedeći kemijski sastav: 



Mangnezit iz 



Rakovačkog, Beočinskog i Ćerevićkog potoka: 



100,56 



100,07 



100,30 



Olivinsko kamenje, iz koga su nastali ovi magneziti, pripada lerco- 

 litima i dunitima, koji su se posve pretvorili u Serpentin. U samom se 

 serpentinu nije moglo naći nikaljevih ruda. Analiza jednog rakovačkog 

 serpentina (Veliki Gradac) pokazuje ovaj kern, sastav: 



Si 2 41, 48 



Al 2 :i tragovi 



Cr 2 ;i 0, 75 



Fe 2 3 4, 58 



Fe O 3, 41 



Mn O tragovi 



Ni O 0, 80 



Ca O tragovi 



Mg O 33, 98 



H 2 O ispod 107° C . . . . 0, 91 



H 2 O iznad 107° C . . . . 13, 74 



99, 65 



Taj je Serpentin nastao ig dunita, koji se je sastojao iz olivina i 

 nešto kromita. Bez sumnje, da je olivin sadržavao i nešto niklja, koji je 

 pri pretvorbi prešao i u Serpentin, a magneziti, koji su pri toj metamor- 

 fozi nastali primiše u svoj sastav također nešto niklja. Krom nije ušao u 

 sastav magnezita, jer je kromova rudača nepromijenjena ostala u serpentinu. 



U misli, da bi i drugi magneziti, koji su nastali rastvorbom olivinskog 

 kamenja, mogli sadržavati niklja, analizirao je autor i jedan magnezit iz 



