267 



formaciju kvartera. Posebni paleontološki pregled nije dodan ovoj radnji, 

 ali nam autor kod svake formacije i periode posebno ističe njen paleon- 

 tološki karakter i nabraja sve do sad nađene, poznate i obrađene fosile 

 iz našeg krša. U trećem poglavlju prikazuje nam pisac u krupnim pote- 

 zima stvaranje pojedinih geoloških formacija, dok je četvrto poglavlje pri- 

 kazujuć orografijske elemente obrađeno vrlo opširno. Spomenut ćemo i 

 tršćanski krš, Wippach fliš zona, fliš zona Rijeke, srednje istarski fliš predjel 

 (zona eocena) južno-istarski krš, otok Krk, otok Cres, otok Lošinj, Pag, 

 Rab, ostali dalmatinski otoci, predjel sjeverne Dalmacije, srednje Dalma- 

 cije, razprostranjenje promina naslaga, predjel oko Spljeta, Mosor i Za- 

 gorje, otok Lesina, Vis, Brohovo, Ribić planina, južna Dalmacija, Gorski 

 kotar, Lika i Krbava. O svakom ovom predjelu progovorio je autor po- 

 sebice i opširno. Ovom djelu dodano je osam profila, što originalnih, što 

 izrađenih po profilima našeg domaćeg stručnjaka prof. Kocha. — Peto 

 poglavlje zaprema studij autorov o korisnom kamenju i rudama. Iz ovog 

 poglavlja razabiremo, da se je u kršu Austro-Ugarske monarhije našlo 

 dosad: željeznih rudača, bakrenih rudača, manganovih rudača, rumenice, 

 ugljena, asfalta, baryta, beauxita, zatim kamenja za pravljenje cementa, 

 gradnju i mramora, kamenja za uporabu u litografiji i gipsa, a napominje 

 nam i nekoja rudna vrela u području našega krša. Šesto poglavlje, kako 

 već rekosmo, sadržaje popis, svih djela i rasprava, koja su pisana o našem 

 kršu, pak je to poglavlje u ovoj radnji zaista od velike vrijednosti. 



Upozorujem na ovu radnju dra. Schuberta, jer je to za sad prva 

 radnja, koja sadržaje sve podatke o kršu u Austro-Ugarskoj monarkiji, 

 pak će biti od velike koristi za sve znanstvene radnike u onim predjelima. 



Šukije. 



Klüpfel Walther: Eine Exkursion ins kroatische Küsten- 

 land (Földtani Közlöny XLIV. 1—2. Budapest). 



To su iztraživanja, što ih je gore spomenuti stručnjak obavljao na 

 karti Fiume-Delnice (1 ': 75000). Autor počinje s promatranjem gornje 

 krede i srednjeg eocena u okolišu Rijeke, Sušaka i Bakra. Taj studij daje 

 mu prilike, da se pobliže osvrne na dolinu bakarsku i njen postanak. — 

 Doljnju kredu promatra na putu iza Škrljeva u smjeru prema Jelovki. U 

 naslagama gornje jure našao je autor jednu Rhynchonellu, a u sivim vap- 

 nenim klupama ostale tipične gornjo-jurske okamenine, naročito: Clado- 

 coropsis, Lima, Pecten, Ostrea, Crinoida i Spongiae. Na sjevero-zapadnoj 

 visočini od Zlobina pojavljuju se vapnenci, kojima bi se mogla označiti 

 starost kao Dogger. Jednako sa zanimive naslage liasa s bogatom faunom. 

 Triadišku formaciju dijeli autor u gornji, donji i srednji trias. Srednjem 

 triasu posvećuje osobitu pažnju, a posebice se osvrće i na špilje kod 

 Lokava, od kojih veliku i lijepu špilju, koja je prije dvije godine odkri- 

 vena, a od J. Poljaka posebno obrađena, osobito ističe i opisuje. Tom pri- 

 likom tumači nam autor i postanak špilja kao i postanak Lokvarskog polja. 



Radnji su priložena dva profila i to: a) Fiume— Zlobin— Benkovac — 

 Fužine— Lokve i b) Lokve— Mrzla vodica— Grobničko polje— Zastenice— 

 Svilno — Fiume, te tri slike (diorit-porfirit iz Gornj. Benkovca, kosti od 



