16 SCHMIDT SÁNDOR : 
kérése, hogy ő a berlini akadémia által kiküldve Ural déli részében a 
Sanarka folyó mentén levő aranytartalmú homok sokféle ásványait tanul- 
mányozván, ezek között euklasz-töredékeket is talált, és így szeretné az 
onnét kikerült kristályokat is mind megemlíteni, ohajtaná tehát az én 
. birtokomban levő urali példány leirását is megkapni, arra bírt, hogy először 
is a lelőhelyre nézve az adatot tisztázzam és másodszor magának a kristálynak 
leirását is szolgáltassam . i 
Dr. ARzRUNI szerint csak 9 kristályról van tudomás, ezek közül annak 
idején KokscHaRow leirt hatot. Ezekből az 1. szám Stuttgartba jött a mu- 
zeumba, az 5. szám LEUCHTENBERG herczeg birtokában van, mig három darab 
(tán a 2. 3. és 4. szám) a KokscHaARow-féle páratlan szépségű oroszországi 
egyéb ásványokkal Londonba a britt muzeumba vándorolt. A 6. számú 
kristály holléte ismeretlen. 
Petersburgban van ezeken kívül a bányászakadémia ásványgyűjte- 
ményében három kristály, melyek egyikét KuLIBIN, másikát JEREMEJEw irta 
le, mig a harmadik még nincs leirva. I 
Míg GRorn uralinak tartja a budapesti példányt, addig Bécsben BRAUN 
udvari tanácsos, azon példánynak ismerte fel, mely az ő birtokában volt, 
ennélfogva levélben felkértem, hogy lelőhelyéről legyen szives nyilatko- 
zatot adni, mit a következőben tett: cAz euklasz-kristályt egyenesen Rio 
Janeiro-ból kaptam báró SoNNLEITHNER braziliai követ szives közbenjárása 
következtében. Gyüjteményem egy részével az euklasz ií8 HosEus baseli 
ásványkereskedő tulajdonába ment át, ki azt úgy hogy látszik, Londonban 
eladta, hol SIEMaAscHKo államtanácsos megvette és nekem 1886-ban Bécsen 
keresztül utaztában mint legértékesebb ásványaguisitióját meg is mutatta. 
SIEMASCHKO ür nem csekély meglepetést mutatott, a mint én ezen megjegy- 
zést tettem. Hogy ezen euklaszt bocsátotta-e ön birtokába vagy egy uralit, 
nem tudom. Az enyim egy rendkívül erős testű-példány volt s ha jól emlék- 
szem, tengerzöld, csaknem átlátszó és egyik hasadáslap különösen jellemző. 
Irtam Hosxus úrnak s ő erről tudósít : (A kérdéses euklaszt egy keres- 
kedőnek adtam el Londonban. A kristály rövid volt és nagyon hasonlított 
egy alai diopsidhoz, nem szép és így inkább köszörülésre fordítandó, az 
mint kristály nem volt eladható. Hossza vagy 20, átmérője vagy 10 mm. 
Szine halványzöld és kétségkívül braziliai és nem szibériai. SIEMASCHKO 
ur előttem ismeretlen.) 
Hogy ki azon londoni kereskedő még nem tudhattam meg, de a kér- 
dést egészen világosnak nem tarthatom , mert sem Hospus sem BRAUN adatai 
az én példányomra egészen nem illenek. Az én példányom mint kristály is 
beválik, azon nemcsak az oldallapok, hanem az egyik végen a terminál - 
lapok is jól vannak kifejlődve. Feltünő rajta minden szakértő előtt a 
pleochroismus nagy foka, a hasadáslapokon át sárgás, egyebütt világosabb 
és sötétebb tengerzöld. 
