18 SCHMIDT SÁNDOR: EUKLAS. 
vonalkák és egyenetlen oldalú árkocskák láthatók rajta, mintha valamely oldó- 
szer marta volna ki őket. A legkisebb ezen övben, de még mintegy 3 mm 
széles az a.(100) forma, melynek lapjai szintén megtámadottak alig 
csillogók. Nehány nagyobb étetési forma ötlik szembe rajta, melyeknek 
symmetria vonala a verticalis tengelylyel egyközes. Ezeken a nagyra 
termett lapokon kívül még nehány igen keskeny, tökéletlen klino-prisma 
is található rajta. 
A kristályt két formának majdnem megegyező nagyságú lapjai tető- 
zik. Az egyik az r. (111), melynek lapjai igen apró, sűrű gödröcskék miatt 
homályosak. A másik forma az f. 1131), lapjain még mélyebb, szabálytalan 
árkokkal is, melyek a kristály csúcsától a megfelelő szomszéd prismalap 
felé irányozottak. Ezen két formának úgy a saját, mind pedig a combi- 
nalási élei tájékán még több homályos, görbe lap van ; kiválóan egy majd- 
nem 2 mm széles, gömbölyű lapsor húzódik az 111: 131 és az 111 : 131 
élek tájékán és ez a lapsor a kristály csúcsán mintegy gerinczet formálva 
a 131: 131 él helyén két oldalt hátrahalad és majdnem hegyben végződik 
is. Itt a gömbölyű formáknak sorozatával levén dolog, őket közelebbről meg- 
határozni alig indokolt. Legfölebb az r:r — (111): (111) közé eső pyra- 
misról mondható, hogy az a v. (323) formának felel meg. 
E lapok hajlásait a tükrözési szögmérővel csak közelítően határozhat- 
tam meg, a mint ez az alábbi táblázatból kiderül, mely utóbbiban a számí- 
tott értékek ScHaABus alapméréseiből folynak. 
obs. calc. 
[Ora sc (00) 8 (SG a D/US0808S 
bi  EOLOJEKA00)— 915 5oea 907 — —" 
dzs ONOS SZT 18 851 78" 06 48" 
b:f — (010): (131) — 58" 23" ca HZ DAKZBB 
vaz E (UT da) E 22SSSOKEA JZ SZONDA 
Beni (MOTEL SZOB ZETT AES 
TT — (IN) EM AISZ eg 501 SZTALKSTÉS 
stee (M20)-(131) E A02BI JONKOJKZOK 
ff. (131) 4(131) — GY 700 ta 749 105547 
r: v — (111): (323) — 5" — ca 39 59" 55" 
A kristályt alsó végén a 101 irányával egyközesen hasadási lapok és 
különböző irányú kagylós törési felületek határolják. Itt egyuttal a kitünő 
hasadási iránynyal, a smmetria-siíkkal egyközesen az a sajátságos leveles- 
ség is megfigyelhető, a mit málladó kristályokon a hasadási sikok irányá- 
ban tapasztalni. 
Az optikai tájékozás dolgában a megsötétedést a (010) lapon Na-fény- 
ben meghatározva azt találtam, hogy az egyik optikai főirány a F tompa 
szögében a verticalis tengelyhez 407 56" szöggel hajlik. Ez Des CLorIzzaux 
