TREITZ PÉTER: SZÉKES TERÜLETEK MAGYARORSZÁGON. 19 
adatai szerintk az első középvonal lehet. Az 11007 lapon keresztül azonban 
convergaló fényben, a kristály vastagsága, sötét szine és az egyenetlen 
felület miatt az optikai tengelyt nem pillanthattam meg. 
SZÉKES TERÜLETEK MAGYARORSZÁGON. 
TREITz PÉTER-től.F?F 
(Egy térképpel.) 
Földünk külső kérgét részint összefüggő közetek, részint ezeknek 
törmeléke és : málladéka képezi. Az alap, melyen ezen törmelékek feküsz- 
nek, mindig maga a kőanyag, a szikla. Ebből képződtek és képződnek foly- 
ton a laza törmelékhalmazok. Úgy a szálban álló közet, mint még inkább 
annak törmeléke, a légköri agensek behatása következtében folyton mál- 
lik. A hőmérsékváltozások, a fagy és a nap heve repesztik, aprózzák a 
kőzetet, az egyes kőzetalkotó ásványokat a levegő szénsavának hozzáférhe- 
tővé teszik. Az ásványok természetük szerint könnyebben vagy nehezebben 
mállanak ; a csapadékvizek magokat az el nem mállott ásványszemeket, vagy 
azoknak mállásiterményeit a völgyekbe, innen a patakok, folyók közvetíté- 
sével, a tengerbe viszik. A vízben oldható mállási termények nagyobbrészt 
eljutnak egészen a tengerbe, míg a durvább részek útközben lerakodnak 
részint a folyók medreiben, részint pedig kiöntéseik alkalmával, árterü- 
leteiken. 
De nem csak a helytálló szikla, vagy kőzettörmelék mállik a légköri 
agensek behatása következtében, hanem még erősebben mállanak a folyó- 
vizek hordalékai utazásuk közben. A leghathatósabb bontó anyag a víz. 
Minél finomabb eloszlású valamely anyag, annál nagyobb oldó hatást 
képes a mozgó víz reá gyakorolni. Minél lassúbb folyású a viz, annál fino- 
mabb iszapot visz magával, mert a durvább szemcsék már a sebesség csök- 
kenésével lerakodtak. Ezen finom közet- és ásványszemcsék útközben egy- 
máshoz ütődve, horzsolódva még sokkal finomabb részekre oszlanak szét. 
A mozgó víz hatásának ilyen rendkívül finom eloszlásban kitéve az még 
olyan anyagokból is tetemes mennyiséget old fel, a melyeket közönségesen 
oldhatlannak ismerünk ; így a földpátok, kovasav-, pyroxen-ásványok stb., 
szóval majd az összes kőzetalkotó ásványok oldbatókká válnak. 
Legkönnyebben oldható a káliföldpát, azután a natronföldpát s így 
tovább, legnehezebben a gnájsz kölisztje. BiscHorr YFP vízben való oldhatósá- 
guk szerint sorozatba állította őket. A szénsavas víz még erősebben tárja fel, 
k Manuel de Minéralogie, 1862, I, p. 482. £ 
kk Előadta az 1896. évi deczember hó 2-án tartott szakülésben. 
kkk BISCHOFF G. : Lehrbuch der chem. und phys. Geologie. I. köt. 218. 1. 
9gk 
