90 TREITZ PÉTER : 
oldja a közet- és ásványport. Szénsavas víz 48 óra alatt már annyit old fel, 
mint a tiszta víz 1 hét alatt. 
Az egyes ásványok, a mint oldatba jönnek, ott már különböző sókká 
alakulnak át.:1gy ha pl. káliföldpátot őrlünk destillált vízben, úgy az oldatban 
egy bizonyos idő után kovasavhydratot és kálilugot kapunk." Azonban 
a természetben nincsenek vegytiszta ásványok; minden egyes ásványszemcse, 
még inkább az összetett kőzetek, különböző összetételű zárványokat tar- 
talmaznak u. m. kénsavas, sósavas, foszforsavas sókat. Ha tehát orthoklast 
destillált vízzel őrlünk, úgy az oldatban nem csak kovasavat és kalilugot, 
de kénsavat, sósavat és foszforsavat is találunk. Ha már egy egyszerű 
ásvány oldatának ily sokféle összetétel van, akkor egy olyan víz, a mely a 
legkülönbözőbb kőzetek finom porával heteken, sőt sokszor hónapokon át, 
érintkezésben van, mint a patak és folyóvizek, kell, hogy azok rendkívül 
sokféle elemet és sót tartalmazzanak. S tényleg a folyóvizek gyűjtő meden- 
czéjében, a tengerben minden elemet megtalálhatunk oldatban, még ezüstöt 
és aranyat is. Ismeretes dolog, hogy a rézzel kirakott hajók bizonyos idő 
után ezüst bevonatot kapnak a tengeren, ez az ezüst aranytartalmu. 
A folyók vizei a szerint a mint más és más kőzetű hegységekből eredő 
forrásokból nyerik vízöket természetesen külön böző összetételűek. A mész- 
hegységen áttörők vizeinek tetemes mésztartalmuk lesz; mások, a melyek 
mészhegységet nem érintenek, sem vízökben, sem iszapjokban nem tartal- 
maznak meszet. Hazánkban élénk példa erre a Duna és a Tisza. 
A Duna több izben tör át utjában mészhegységet, ágyát sok helyütt 
mészkőbe vájta, ennek következtében a Duna víze igen sok meszet tartal- 
maz ; iszapja, melyet az árterében lerak, szintén igen meszes. A Tisza ellen- 
ben folyása mentén mészhegységet nem érint, s így sem a vizében, sem 
pedig az iszapjában nem találunk sok meszet. A Duna-alluviumok mész- 
tartalma 109/9-on felül van, a Tiszáé mindig 19o-on alól van, kivéve 
közvetlen némely mellékfolyó beömlése alatt, pl. a Sajó, a Maros stb. 
Ezek szállítanak egy kis meszet. A gyorsan folyó vizek sokkal kemé- 
nyebbek, mint a lassan folyók. Ez egyrészt onnan magyarázható, hogy a lassú 
folyású víz tovább van érintkezésben a levegővel, több szénsavat veszít el s 
a mész belőle kicsapódik, míg a gyorsabb folyásúnál erre kevesebb idő jut, 
több mészmagnézia marad oldatlan, a víz kemény marad ; másrészt a lassú 
folyásúnál finomabb részek maradnak lebegve a vízben; ezek a mozgás 
alkalmával kopás által még jobban oszolnak s az atomnyi kicsiségű kristály- 
szemcséket a víz már tetemesen oldja. A földpátok kalium- és natrium- 
hydratot, lugot adnak, a melyek rögtön szénsavat véve fel, szénsavas sókká 
alakulnak. Ez a szénsavas alkali tartalom teszi olyan jó mosó vízzé a Tisza 
vizét; a Duna vize csak olyan helyen ad jó mosó vizet, a hol az széles felü- 
x DAUBRÉR A.: Experimental Geologie. Übers. v. Dr. A. Guxlt. p. 209. 
