99 TREITZ PÉTER : 
ges völgyében, a hol a tőzeg korhadásánál a nitrificatio olyan erős, hogy a 
képződő salétromsavas mész nagy területeken virágzik ki s ezzel a kivirág- 
zott sóval javítják az ottani széksós területeket ; ugyanilyen származásúak a 
salétromlerakodások Chilében; de a mérsékelt égöv alatt ilyen mérvű 
nitrificatio nincsen. Hazánkban a sós területek két utóbbi faja igen kis 
kiterjedésüek, sőt a kénsavas sós területek a Nagy Alföldön csak kis szigetek- 
ként találhatók, a Kis Alföldön csak a kiszáradt Fertő medrére szorítkozik. 
A hazai székes, szódás területek származását azonban a folyóvzekből 
visszamaradt sókból még nem tudnók teljesen "megmagyarázni, pedig 
épen a szódás területek azok, a melyek a hazai sós területek 9/10 részét 
foglalják el. 
A sós területek kutatásainál a szódának eddig következő forrásaira 
akadtak : 
1. A fönt már említett folyók kiöntési vizének elpárolgásánál vissza- 
maradt sókban lévő szóda. 
2. A folyók vizeinek konyhasótartalma a talajban, ha abban mész és 
szabad szénsav van jelen, szintén szódává változik. 
3. Az árterek mocsári növényzete és állatvilága korhadásánál kelet- 
kező sulfatok és echloridok meszes talajban szénsavas mészszel szintén csere- 
bomlást szenvednek és itt is szóda származik. Továbbá ezen nagy mocsár- 
vegetatio korhadásából eredő humus-savak igen erős oldó hatást gyako- 
rolnak a talajszemcsékre, főleg a natron- és mészföldpátokra ; az így kelet- 
kezett humus-sók oxydálásánál is szénsavas sók származnak. 
Mint mondva volt, a folyók vizei, különösen a lassú folyásúaké 
alkalikus hatásúak, ha egy medenczében évről-évre belefolynak s ott 
elpárolognak, alkalikus hatású sókat hagynak vissza. A folyóvizek alkali- 
citásának honnan származásáról DAUBRÉE-nek egy ismert kisérlete ad fel- 
világosítást. DAUBRÉE ? destillált vízben egy vas, azután egy kőhengerben 
kőzettörmeléket, nevezetesen orthoklasdarabokat tett, s a hengert forgásba 
hozta. Néhány napi forgás után, vagy a forgást útba átszámítva, 200—5300 
km-nyi út után, a víznek már erős alkalikus reactioja volt. Amint a kövek 
forgás közben egymáshoz ütődtek, csiszolódtak, igen finom eloszlású kőzet- 
por került ez által a vízbe. A mozgó víz most már ezen finom anyagra oly 
módon hatott, hogy annak nagy része elbomlott; kalilug és kovasav fel- 
oldódott, továbbá a víz chlor- és kénsavreactiot is mutatott, a mi az ortho- 
klasokban előforduló zárványokból eredt. Szárazon szétdörzsölt orthoklasra 
a víz még hosszú idő után sem hatott oldólag. Ha már maga a mozgó 
destillált víz is ilyen hatást gyakorol a közetekre, mennyivel inkább 
hat rájok szénsav- és sótartalmú víz, ha ez olyan hosszú utat tesz meg a 
£ DAUBRÉE : Experimental: Geologie. Übersetzt von Dr. A. Gurlt pag. 209. 
