SZÉKES TERÜLETEK MAGYARORSZÁGON. 93 
közettörmelékkel, mint teszem a Tiszában, a Körösben vagy a Dunában. 
Ezen kisérlet megmagyarázza tehát, hogy miért alkalikusok a folyók vizei 
és miért van a lassú és hosszú folyású folyók vizeinek nagyobb alkalicitása, 
mint a gyorsan mozgó vízeknek. 
A szódának második eredeti forrását a konyhasó képezi. Ha szén- 
savas meszet finom eloszlásban fölös szénsav jelenlétében konyhasó-oldat- 
ban lebegve tartunk, úgy rögtön cserebomlás áll be ; származik szénsavas 
nátron és sósavas mész, calciumchlorid.Y A folyóvizek mindig tartalmaznak 
konyhasót oldva s ha ez kiáradásuk alkalmával oly talajba jut, a mely több 
százalék meszet tartalmaz, úgy a növényi maradványok korhadásánál sza- 
baddá váló szénsav segítségével, szódává és calciumchloriddá válik. Épen 
így elváltozik a glaubersó is gipszszé és szódává. Ez a cserebomlás képezi 
második forrását a szódának. 
HinGaRpD közölte először azt a kisérletet, a mely a szénsavas mész és 
konyhasó vagy glaubersó cserebomlására vonatkozott. A kisérlet oly 
egyszerű, hogy azt bárki is megteheti. Egy nagyobb üvegpohárban 
konyhasó-oldatot készítünk, ezt megfestjük vörös lakmus-oldattal. Az 
oldatba igen finom porrá tört krétát teszünk s most szénsavat veze- 
tünk bele. Rövid idő mulva, ha a kréta lebegve maradt, a lakmus meg 
fog kékülni, jeléül annak, hogy a konyhasóból szóda lett, a mely mint 
alkalikus, lugos anyag a lakmust megkékítette. HrinGaRp ilyen cserebomlá- 
soknak egész sorozatát közli; a melyet különböző concentrált folyadékokkal 
és különböző hő mellett végzett. 
Hogy a szabad természetben milyen rövid úton történik ez a csere- 
bomlás, azt igen szép példában tanulmányozta INKzy BÉLA. Erdélyben, 
Maros-Ujvárott magából a hegyben lévő sótömzsből egy erősen sós forrás 
fakadt. A mint a víz a hegyoldalát fedő meszes talajon keresztül szivárgott, 
konyhasótartalmának már nagyrésze szódává vált s a völgy fenekét fedő 
agyagon typusos székes foltokat okozott. 
A talaj konyhasótartalma a völgy fenekén még 0,179/o volt, de már 
0,1059/9 szóda volt mellette. Tehát a konyhasós forrásvíz sótartalmának 
fele 200—300 lépésnyi út után, a melyet humusos talajban mésztörmelék 
között tett meg, már cserebomlást szenvedett, szódává vált. 
A hol a víz a talajon megáll, ott csakhamar buja növényzet fejlődik, 
ugyszintén a vízi állatok, hüllők, halak, rovarok, csigák igen elszaporodnak 
benne. Ugy a növények, mint az állatok testük felépítéséhez nagy mennyi- 
ségű ként igényelnek. Az állatok és növények elpusztulása után az összes 
kén visszamarad a talajban, esetleg a vízben. Ezt a ként a mocsarakban 
mint vaskéneget találjuk, a mely a rothadásnál keletkező szénhydrogén és 
hi 
: HiLGARD: Berichte der Deutschen Chem. Gesellschaft. Jahrg. XXV. H. 19. 
