94 TREITZ PÉTER : 
a talajban lévő vas egymásra való hatásánál képződik. A mészszel ez újra 
vasoxydhydráttá és gipszszé cserebomlik. Minden tőzeges lápos helyen 
találunk sókivirágzást, ez a kivirágzott só mindig gipsz. (Hanság, Nagy- 
Berek stb.) Ha a mocsár tartósan kiszárad, lecsapoltatik vagy más termé- 
szetes körülmények következtében veszti el a vizét, ez a kénsavtartalom 
szintén megfogy, lefolyik a lecsapolt vízzel vagy átszüremkedik mint neutra- 
lis só a talajon s az altalajba, a föld árjába jut, míg a szóda mint alkali- 
kus só megmarad a felszinen. Ezért látjuk azt, hogy valóságos székes terü- 
leteken "ásott kutak vize kénsavdús, keserű, míg a sós talaj felszinében 
kénsavat csak nyomokban találhatunk. Székes területen, helylyel-közzel egy- 
egy kiszáradt tófenékben, a hol még a legutolsó időben is folytonosan 
víz állott, a kivirágzott sók jelentékeny része most is kénsavas só ; a mint ez 
azonban kiszáradt a vizi növényzet, az állatok belőle kipusztultak. A kén- 
savas sók nagyrészt eltüntek s csak szóda meg egy kis konyhasó maradt 
vissza. A kénsavas sók az altalajba mosatnak s fönt csak egy kis szóda 
marad. 
Azt tehát hogy a szóda honnan származik, tudnók már, de hátra van 
egy igen fontos tény, a mely az egész előbbi következtetéseinket és ma- 
gyarázatainkat látszólag halomra dönti t. i. hogy ha a szóda ilyetén 
való származásáról szóló feltevések állanak, hogy van az, hogy a másik sót, 
a mely a cserebomlásnál származik, a gipszet vagyis a calciumehloridot ; a 
keserűsót vagyis a magnéziumchloridot sehol sem sikerült olyan nagy 
mennyiségben találni, mint azt a talaj szódatartalma után mint eguivalens 
sót várhattuk volna ? 
Erre a kérdésre azok a tapasztalatok, a melyeket székes talajok elem- 
zése körül szereztem, világosan megfelelnek. 
Ha ugyanis egy székes talajra destillált vizet öntünk s azt állani 
hagyjuk rajta 48 óráig, úgy az, ha felzavarjuk, újra néhány napi állás után 
vagy kitisztul vagy nem s ez utóbbi esetben hónapokon át egyformán 
zavaros marad. Kitisztul akkor, ha a talaj összes sótartalma egy  bizo- 
nyos fokon felül van; zavaros marad, ha a talaj sótartalma azon fok 
alásülyed. Az eddigi tapasztalatok szerint ez a fok 1,5—0,69/o között 
van. Leülepszik hamarább akkor, ha valamely neutralis alkali só van jelen a 
gipsz, konyhasó vagy glaubersó. Ha most azt az anyagot öntjük a földdel egy 
szürőre, a mely megtisztult, az eleinte gyorsan fog csöpögni és zavarosan 
megy át, de később megtisztul a szürlet s az egész folyadék lassankint 
tisztán megy át a szürőn. Ha most a szürőre destillált vizet öntünk fel úg 
az a második vagy harmadik felöntésnél eldugul s még a légszivattyú alatt 
sem szürődik többé. É 
A zavaros folyadék, a mely egy heti állás után sem tisztult meg, 
szürőre öntve épenséggel nem szürődik. Ha azonban egy neutralis sót, 
konyhasót vagy mást oldunk fel a zavaros folyadékban, úgy ez is át fog a 
