SZÉKES TERÜLETEK MAGYARORSZÁGON. 97 
maradtak. A talaj a szérük alatt kivétel nélkül mindig igen meszes volt 
s ha hamut hintettek a felszinre a kivirágzó mészsalétrom a kikristályo- 
sodásnál már magában a talajban cserebomlást szenvedett s csak így virá- 
gozhatott ki kálisalétrom. Érdekes, hogy a szérűk mindig a házak megett 
hosszában feküdtek ; a ki ösmeri az alföldi szokásokat, tudja, hogy a ház 
megett található a legtöbb organikus anyag, a mely a földbe ivódva, később 
kellő kezelés mellett és alkalmas helyen mint salétrom virágozhatik ki. 
OcHsEnius a Debreczen tájékán kivirágzó salétromot a mármarosi sók 
lerakodása után fenmaradt s később az alföldön szétömlött anyalúg marad- 
ványának tekinti.£ A fent elmondottakból eleggé kitünik ezen állítás téves 
volta, s így nem kivánok tovább reá reflectálni. Saját tapasztalataimból csak 
annyit akarok felemlíteni, hogy az egész alföldről összegyűjtött sók közül 
a Bácsmegyében gyüjtöttek tartalmaztak legtöbb kálit, lehet, hogy ez 18 
véletlen, de az tény, hogy sehol sem találtam rendesnél nagyobb mennyi- 
ségű kálit az oldatban. Kénsav, salétromsav helylyel-közzel több is volt, 
néha magnézia volt nagyobb mennyiségben az oldatban, káli azonban 
mindig igen kevés volt. i 
Salétromsavas mész nemcsak bazánkban virágzik és virágzott ki fel- 
tünő mennyiségben a talajból, hanem mindenütt ett, a hol nagyobb meny- 
nyiségű, főként nitrogentartalmú organikus anyag volt a talajban föl- 
halmozva. Igy Nemetországban egy izben Eisenach város mellett egy szántó- 
földön, a mely hosszabb ideig marhaállás, legelő volt, szántás után erős 
kivirágzás volt rajta ; a kivirágzott só tiszta salétromsavas mész volt. Persze 
itt is azt hitték, hogy nagy salétromréteg van az altalajban.F? 
A mellékelt térképen a nevezetesebb salétromtermő helyek vannak 
megjelölve s látni való, hogy délen is csak annyi kálisalétrom termeltetett 
mint északon Debreczen környékén. t 
A magyarországi székes talajok főként a Nagy Magyar Alföldön terül- 
nek el; csak egy kis részük esik a Kis Magyar Alföldre. A Nagy Alföld 
talaja háromféle: Homok, lösz (vályog) és kötött agyag. A két első talaj- 
nem diluviális, az utolsó alluviális származású. 
1. A futóhomok. A fatóhomokot három nagy sziget alakjában találjuk 
az Alföldön. A Nyirség a Tisza balpartján Tokajtól a Rézhegységig terjed. 
A Tisza-Duna közti nagy futóhomok-terület északon Gödöllőnél kezdődik, 
s lehúzódik Baja-Szabadkáig. A két futóhomok-terület közé egyes szigeten- 
ként találunk még homokterületeket a löszbe beágyazva. A Nyirségen a 
Tisza folyt végig északdéli irányban. A Tisza-Duna közén pedig a Duna. 
Ezen vízfolyások ágai nyomán találjuk a legtöbb széksókivirágzást. 
kt 
x Zeitschrift für praktische Geologie. 1893. p. 61. 
kk SENFT: Torf- u. Limonitbildungen. Leipzig. 1862. p. 31. 
