HORUSITZKY HENRIK : LÖSZTERÜLETEK MAGYARORSZÁGON. 99 
közé jut, hogy a képződő szóda benne fölszaporodik (0,1—0,89/o-ig), szintén 
terméketlen vakszékké válik. 
Ezt a két talajfajtát a mellékelt térképen összefoglaltam (fehér alapon 
vízszintes vonalzással jelöltem), miután még sokkal kevesebb vizsgálataink 
vannak, semhogy elterjedésőket egyenkint megállapíthatnók. 
Kisebb kiterjedésű székes területeket találunk még a Dunántúl is. 
Ezek közül azonban csak azokat tudtam lerajzolni, a melyeket bejártam és 
így ez a része a feljegyzésnek még hiányos. Szabályul itt is azt mondhatjuk, 
a hol régente mocsár állott s ez kiszáradt, a talaj kilúgzás, azaz a csapadék - 
vízek lefolyása hiányos, elégtelen volt, ott a föld elszékesedett. Székes talajt 
találunk Pápa mellett, a Rába völgyében, Vasmegyében a Velenczei tó kör- 
nyékén, s a Fertőtó felett lévő ó-alluviális magaslaton stb. Ez utóbbiról 
megjegyzem, hogy míg a kiszáradt Fertőtó medrében kivirágzott só 809/0 
kénsavas nátron, addig a felső parton levő tavak medrében kivirágzott só 
900/9 széksót tartalmazott, kénsavat pedig csak minőlegesen kimutatható 
mennyiségben. A Fertőtóba különben kénes források is ömlenek. 
LÖSZTERÜLETEK MAGYARORSZÁGON. 
HORUSITZKY HENRIK-től.F 
(Egy térképpel). 
Mult nyári felvételi munkám főleg löszvidékre terjedvén ki, terme - 
szetes, hogy ezen képződmény irodalmával is foglalkoztam és különösen 
arról iparkodtam fogalmat szerezni, hogy a Magyarországon dolgozott 
geologusok miképen értelmezték ezt a nevet, miként irták le a lösz tulaj- 
donságait és miként jelölték ki ennek elterjedését. 
Ezen tanulmányom alatt csakhamar láttam, hogy a lösz fogalma az 
irodalomban korántsem olyan megállapodott valami, hogy ahhoz kétség 
nem férhetne, és hogy a gyakorlatban mindig biztosnak vehetnők az egyes 
szerzők kijelöléseit. Eltekintve a lösz keletkezésére vonatkozó nézetek el- 
ágazásától, magának ezen anyagnak lényeges tulajdonságait is külön- 
féleképen irták le, válfajait és módozatait sokféleképpen jellegezték és 
nevezték el, sőt arra is van eset, hogy a lösz nevét és jelzését egészen más 
eredetű és minőségű képződményekre terjesztettek ki. 
Bizonyára kivánatos volna, hogy ama fontos képződményre nézve az 
említett ingadozások és nézeteltérések megszüntettessenek. Ha a tudomá- 
nyunk tapasztalt míivelőivel szemben nem tulajdoníthatom magamnak az 
" Előadta az 1897. évi januárius hó 13-án tartott szakülésen. 
