LÖSZTERÜLETEK MAGYARORSZÁGON. 31 
A lösz lerakodásának ideje után sok változáson ment keresztül. 
Hogy az eredeti lösz sok helyütt lemosatott mélyebben fekvő medenczékbe, 
arra bizonyítékul szolgál a Nagy Alföldünk, a hol már nem typusos lösz, 
hanem csak ennek a productuma fordul elő, a melynek a minősége, physikai 
tulajdonságai nagyon eltérnek az eredeti löszéitől. Igy például a typusos 
lösznek a legfinomabb része (agyag és iszap, a szemcsék átmérője kisebb 
mint 0,01 mm) 309/9, addig az összemosott löszben 40—509/9 is van. Hogy 
ezen összemosott productum minek nevezhető, arról később lesz szó. 
A bemutatott térképen az összes lösz ki van jelölve, tekintet nélkül 
typusos vagy összemosott voltára. Mielőtt a lösz elterjedésére áttérnék, 
röviden említem azon adatokat, a melyeket a löszterületek kijelölésére fel- 
használtam. , 
A Dunántúl a magyar geologusoktól kidolgozott 144.000-es katonai 
térképekről másoltam le a lösz területeket ; a Duna és Tisza között, vala- 
mint a Duna és Temes között Hazavárs térképeiből rajzoltam le; Mező- 
hegyes környékét P. INkEv BÉLA térképe szerint jelöltem ki; Lippa táján 
dr. L. Lóczy és dr. PerHő által kidolgozott térkép szerint húztam meg a 
lösz határait. Hogy Magyarországnak a többi löszterületeit is kijelölhes- 
sem a HauER-féle átnézeti térképet kellett felhasználnom. Az utolsó adatnál 
nem hallgathatom el, hogy ez kevésbbé pontos. Magyarország északi 
részén a geologiai felvételekkel foglalkoztak STACHE, ZEUSCHNER, KORITSKA, a, 
kik a lösz magasságát 900—1200 m-nek mondják, a mely magasságban 
lösz nem fordul elő. KoRrIrska különben tisztán löszről nem is szól az iroda- 
lomban, hanem csak mindig a Löss oder Lehm- Ablagerungy -ról tesz említést. 
SrAcHE-től a Vácz környékén kijelölt lösznek egy részéről ismét SzaBó 
bebizonyította, hogy nyirok. Tekintetbe véve továbbá azt, hogy az osztrák 
geologusok Magyarországot csak átnézetesen vették fel, pontosságról szó 
sem lehet. Ezek alapján a mellékelt térképen északmagyarországi s horvát- 
totországi lösznek a határai szintén kevésbbé hitelesek. Ezek után térjünk 
át a lösz elterjedésére. 
Hazánkban a lösz legelterjedtebb a dunántúli megyékben ; így Tolna, 
Somogy, Baranya megyékben, a hol csak a Mecsek hegység s kevés patak 
alluvium válik ki belőle; Fehér, Komárom és Veszprém megyékben lévő 
löszterületek között a Bakony és Vértes hegység képezi a választó falat ; 
Kanizsától nyugatra, a Fertő tótól délre szintén nagyobb löszterületekkel 
találkozunk. 
A Duna és Tisza között Bács-Bodrogmegyében nagy löszterület fek- 
szik, a telecskai és a titeli fensíkok, továbbá Gödöllő és Czegléd között, 
Monor és Maglódnál szintén vannak kisebb löszfoltok. 
A Duna és Temes között, a deliblati homok nyugati részén, valamint 
a Lokva hegység oldalain szintén találunk löszt. Tiszántúl többi részén a 
