38 SCHAFARZIK FERENCZ: KISEBB KÖZLEMÉNYEK. 
végre egy sötétbarna piszkos lepel képződik, mely a szóban forgó stufának említett 
színét kölcsönzi. 
A corrosio a lapokon egyenesen kimart vonalak alakjában mutatkozik, a 
melyek krystallographiai lapoknak felelnek meg. HörER a tőle leirt 2—3 ecm-nyi 
kristályokon e vonalakat a —"/2R x 10112) lapokra vonatkoztatta és e mellett 
hangsúlyozta, hogy az R x (1011) hasadásnak megfelelően a marásnak semmi 
nyomát nem észlelte, Annál érdekesebb ennélfogva a mi kristálycsoportunk, a 
mennyiben a kristályokon nemcsak a —"/2R lapjainak megfelelően láthatók a 
barázdák, hanem azonfelül még igen jól az R hasadással párhuzamosan is. 
A kristályok tisztább sarkcsúcsai felé a HörER-től említett cseréptéglatetőre 
emlékeztető corrosio a mi példányunkon is jól látszik, 
Végül felemlítendő, hogy stufánk rendetlen állásu kristályai között két 
—2R-nek az összenövése oly penetrálási ikernek tekinthető, a melynél a főtengely 
közös, az egyik egyén a másik felé azonban a melléktengelyek síkjában 609-al el- 
fordítottnak látszik, a mi megint ama calcitkristályokat juttatja eszünkbe, melye- 
ket KupERwsarscn J. a Calugra forrásnak a Minisbe való betorkolásánál, légvonal- 
ban körülbelől 8 km-re a Coronini forrástól ÉNy-ra talált.x 
MET 
CALCIT BÉKÁSMEGYERRŐL, PEST MEGYÉBEN. 
Budapest környéke É-i lapjának reambulálása alkalmával 1895 őszén a 
békásmegyeri Rókahegyen, Nmy EpE dachstein mészkőbányájában az ottani fel- 
ügyelőtől egy ritka nagyságu calcit kristályt kaptam. A felügyelő elbeszélése sze- 
tán egy nagyobb üregben két ilyen nagy kristályt találtak, a melyek közül az 
egyik az előttünk fekvő példány, míg a másik, mely sérülve volt, dr. FIALOwsSKY 
Lasos fögymnasiumi tanár gyüjteményébe került. 
Kristályunk egy igen szép R3 x (2131) penetrálási iker a basis szerint. 
Nagyságáról fogalmat nyujt, ha közlöm, hogy az R3 élesebb sarkélei körülbelől 
90 cm, a tompább sarkélek 22 cm, az oldalélek pedig átlag 10 cm hosszuak. 
Közelebbről megtekintve, példányunk anyagát fehéresnek, sőt helyenkint 
átlátszónak is találjuk. Az élek jól ki vannak képződve; a lapok, kettőnek kivé- 
telével, a melyek utólagos corrosio folytán érdesek és kissé bemélyedtek, egyene- 
sek és eléggé simák. A kristály felületének legnagyobb része azonban világos 
barna, meszes okker kéreggel van behuzódva, melyet helyenkint, a hol a lapok 
simábbak, könnyen le lehet pattantani. 
Érdekes, hogy kristályunk két hiányos kifejlődésű lapján apró, fiatalabb 
képződésü calcitkristálykák ülnek, a melyek víztiszták sa mennyiben az okker- 
kéregtől elborítva nincsenek, tökéletesen tükrözők is. 
Sajátságos, hogy ezen apró kristálykák lapokban gazdagabbak, mint a fő- 
x J. KupERNATSCH : Geologie des banater Gebirgszuges. — Sitzungsber. d. kais, 
Akad. d. Wissenschaften. Wien, 1857. XXIII. kötet. 141—42. lapon. 
