IRODALOM. 45 
(9.) WaRrHa Viscze: Por a hóban. (Természettudományi Közlöny. 
Budapest, 1896. p. 146—149.) 
(10.) Rósa: Sandregen in Ungarn. (Meteorologische Zeitschrift. Wien, 
1896. p. 138—140.) 
(ANAL SSE TÓ HN es Über die ehemische Beschaffenheit und den Ur- 
sprung des am 25. und 26. Februar 1896 gefallenen Staubes. 
(Verhandlungen der k.k. geologischen Reichsanstalt. Wien, 1896 p. 
959—264.) 
Dr. Lovassx SÁNDoR az 1896. évi febr. 25-én Keszthelyen a hóval esett port 
mikroskoposan megvizsgálván, azt a legnagyobb részben guarzszemekből állónak 
constatálta ; ezen guarzszemek a kecskeméti fatóhomok szemeihez hasonlítanak, 
de sokkal apróbbak. Higított sósav csak kevés buborékot fejleszt a humus tar- 
talmú porból. 
A mikroskopos vizsgálat eredménye az, hogy inkább művelt talaj mint 
futóhomok szóratott Keszthelyre. 
Dovassv azt véli, hogy vulkanikus hamu vagy meteor-töredékre vonatkozó 
feltevések ki vannak zárva. 
A porhullást a Dunántúl legnagyobb részén észlelték, ekkor az egész or- 
szágban keleti, illetőleg délkeleti szél uralkodván, Lovassy bizonyosnak tartja, 
hogy a por délkelet felől jött Keszthelyre. Mivel pedig a földeső területének 
Torontál megye a legkeletibb része, s minthogy e megye területén esett á legtöbb 
homok, — nehány községét szintén elárasztotta s egy vasuti vonat Petrovoszelló 
közelében a homokban elakadt — első tekintetre legvalószínűbbnek látszik, hogy 
az orkán a deliblati futóhomok terület laza talaját sodorhatta a magasba s a fino- 
mabb részeket messzebb vidékre vitte. 
Amint ebből, továbbá egy másik jelentésből, valamint más adatokból kitü- 
nik, deliblati, illetőleg alföldi futóhomokkal van dolgunk. Megerősíti ezt azon tény 
is, hogy Wartha nehány deliblati homokfajta iszapolt legfinomabb részét a 
Keszthelyen esett hóporral teljesen azonosnak találta. 
Rówa is valószínűnek tartja, hogy az azon időben Erdély déli részein és az 
alsó Dunán észlelt nagy viharok, melyek úgy látszik a szerb határnál voltak a leg- 
"erősebbek, a nem messze fekvő deliblati homokpusztáról a homokot felkapták s 
nemcsak a környékre, hanem a finomabb részeit nagyobb távolságokba is elvitte. 
C. v. Jonny behatóbban foglalkozik ezen porral. Az ő dolgozatából kitünik, 
hogy a port Magyarországon kívül Stájerországban, Alsó-Ausztriában s mint leg- 
északibb ponton, Troppauban is észlelték. 
Jornw-nak ezen porhullásból megvizsgálás czéljából a következő helyekről 
állott por a rendelkezésére : Von der :Hohen Wartev Bécs mellett, továbbá Csep- 
reg-, Ludbreg- és Bükről Magyarországon. 
Ezen porokról írja : sMindezen porszemek nagyon hasonlítottak egymás- 
hoz. Valamennyi sötét barna színű és rendkívül finom volt. Mikroskopos vizs- 
gálatnál mindnyája teljesen egyenlő. Főalkotórésze korántsem a guarz, mint az 
esett por sok leírásban mondva van, hanem egy alaktalan de átlátszó szürke szem- 
csékből álló tömeg, mely tekintettel az elemzésekre, biztosan agyag anyagnak 
