46 IRODALOM. 
mondható. E mellett fekete alaktalan (structurlos) kis organikus részek vannak. 
Ezen kívül számos, de nem a por főtömegét képező, kis guarzszem és szilánk for- 
dul elő, valamint egyenkint augitdarabkák, egyes apró zirkon oszlopok, rutiltűk s 
még egyes ásványszilánkok, melyeket biztosan nem lehetett meghatározni. Sem 
csillám, a mint valóban várni lehetett volna, sem organismusok maradványait 
nem lehetett kimutatni. 5 
Ezen hasonló a mikroskop alatt mutatkozó minemüségnek megfelel egy 
igen hasonló chemiai összetétel is, mely a következő : 
Von der 
sHohenWarten — sepreg Bak Imdbreg 
0/9 9/0 0/0 0/0 
IROVaSavtSSeá 49 29 9229 52-50 55.28 
Agyagföld 4 15.50 13:95 14,90 1524 
VASOxYASSNSSSS h-s 617 715410) 640 6,5S 
MÉESZESÁEBÉ 9 s 4.93 3,85 3,80 3,66 
Magnestam ea ez aa a6 9.45 9 45 963 
IRVA EKE tr 9 94 3,05 2997 ! Alkaliák a diffe- 
sz 9 57 rentiából 100-ra 
IVa monás ő s szg A802 1,46 1,44. (68 számítva. 
Víz 1009 C-ig 9 80 9.78 3,02 3,01 
Izzítási veszteség 
1009 C-on felül... 1609" 12,96 13,80 . 115037 
100,50 99.85 — 100,58  100,00. 
Ezen porpróbák csekély mennyiségű szénsavat és organikus anyagot is tar- 
talmaznak. 
A nilusi beszáradt iszap külsőleg és szerző elemzése szerint [X] ehemiai össze- 
tételénél fogva is hasonlít a fenti porszemekhez, de azon időben Alexandriában 
nem észleltek oly meteorologiai tüneményeket, melyek a pornak a Nildeltából 
való idekerülésére nézve kedvezők legalább nem voltak. 
Ezek után fel lehet tenni, hogy a felsodort egyptomi por legalább is nem 
képezheti főalkotórészét az esett pornak. Legfölebb azt lehet föltenni, hogy az 
egyptomi por legfinomabb részeit a tenger fölött a szél ide hozta mely azután a 
délkeleti viharok által Szerbiában és Dél-Magyarországban felsodort porral és ho- 
mokkal megkeveredett. 
Szerző szerint a Magyarországon és Alsó-Ausztriábana hóval együtt esett 
porok nem Szahara sivatagbeli homok, hanem valószínűleg a Szerbiában és Dél- 
magyarországon felsorolt portömegek finomabb részeiből állanak, melyekhez talán 
Egyptomból a nilusi iszap legfinomabb agyagos és organikus részei vannak hozzá 
keverve, melyektől a határozott színt nyerték. 
DLoczka JózsEr. 
(12.) HÉRics-Tóryn JEső: Adatok a mangamitek constitutiójához és a man- 
gan mérése. (Budapest, 1896. Doctori dissertatió.) 
Szerző azon manganoxyd constitutióját állapította meg, mely a lúggal levá- 
lasztott manganohydroxydból levegővel való oxydatiókor képződik. 
X Lásd az eredeti dolgozatot. 
